Th Thoroddsen : Japbtus Stbbnstrups Rejser paa Island 1839 — 1840. 17 



Et Hovedformaal med Islandsrejsen var Undersøgelsen af de islandske Svovl- 

 lejer, og Steenstrup har ogsaa gjort, hvad han kunde for at samle Oplysninger om 

 dem; selv besøgte han kun Svovllejerne i Krisuvik, men hans Undersøgelser supple- 

 redes af J. Hallgrimsson, der ogsaa havde besøgt Nordlandets Svovllejer og samlet 

 en hel Del interessante, historiske og statistiske Oplysninger om Svovlminedriften i 

 ældre og nyere Tid, hvorom endnu findes ret omfangsrige Beretninger i Manuskript. 

 Steenstrup har ogsaa skrevet en Del »om den i Svovllejerne stedfindende Virksomhed«, 

 som i alt væsentligt falder sammen med de af Forchhammer derom udgivne Betragt- 

 ninger. Nogle Aar senere (1847 — 51) udkom R. W. Bunsen's grundlægende Arbejder 

 om de kemiske Omsætninger ved de islandske Svovllejer og den kemiske Sammen- 

 sætning af de islandske Bjærgarter. J. Hallgrimsson samlede en hel Del værdifulde 

 historiske Oplysninger om islandske Vulkanudbrud, som skulde danne et Afsnit af 

 det store Rejse værk; dette Arbejde findes endnu i Manuskript baade paa Dansk og 

 Islandsk. Endvidere kan nævnes, at Steenstrup undersøgte mange varme Kilder i 

 det sydvestlige Island og i Vestfjordene, maalte deres Temperatur og undersøgte deres 

 Plante- og Dyreliv. 



Steenstrup iagttog paa sine Rejser forskellige Steder gamle Havstokke, bl. a. den 

 meget store og udprægede Havstok i Ølfus, og samlede subfossile Skallevninger ved 

 Sog, i Borgarfjord o. fl. St. Disse Iagttagelser suppleredes ogsaa af J. Haligrimsson's 

 Iagttagelser i forskellige Egne paa hans tidligere Rejser; Materialet blev dog ikke 

 bearbejdet eller pubhceret, saa Alt dertil hørende er nu for længe siden iagttaget og 

 beskrevet af andre Forskere. Jeg har før nævnt, at Steenstrup ved SkeidarérjokuU 

 blev slaaet af den Lighed, der var imellem Morænerne og Højde- og Bakkedrag i Jyl- 

 land, og en Hgnonde Bemærkning gjør han om Morænerne ved S61heimaj6kull. Blandt 

 hans Bemærkninger om Jøkelgruset kan anføres, hvad han siger om Skcidarårjokull. 

 »Iblandt de Stene, der fandtes ovenpaa (Jøkelen) i det dækkende Jordlag forekom 

 næsten alle de Bjærgarter, som jeg endnu havde stødt paa, tætte og porøse Lavamasser 

 og allehaande Konglomerater af dem ; kun meget faa af disse Stene vare afrundede 

 paa Kanterne, næsten alle vare meget skarpkantede«. Om SélheimajdkuU siger han: 

 *Jcg E}^ et Stykke langs op med Jøkelen mellem denne og Breccien og alle de Sten, 

 der laa der og under Jøkelen, vare ligesaa skarpkantede som dem i Brcccielagct, og de 

 kunde kun siges at skydes frem med Isen, ikke rulles frem af den, men saasnart denno 

 Stenmasse blev et Spil for Jokclstrømmen, afrullcde saa mærkeligen, at i 2 — 300 Skridt 

 derfra vare Stenene ikke blot afrundede men ægrunde«. 



Steenstrups Rejse var af en ikke ringe Betydning for Islands Floristik, thi han 

 hjembragte meget betydelige PlantesamUnger og derimellem mange sjeldne Arter, 

 som ikke vare fundne før, og nogle af dem ere først for nylig genfundne. Allerede i 



8 



