4 Mindeskrift for J. Steenstrup. V. 



bekant kunnat påvisa en beståmd ordningsfoljd melian de olika trådslagens forekomst 

 i torfmossarna och nedifrån uppåt sårskilt aspens, furens, ekens och 

 alens regioner, medan b o k e n skulle fullståndigt saknas. Och då denna ordnings- 

 foljd stod i sådan ofverensståmmelse med de olika trådslagens utbredning mot norden, 

 att de nordligaste forekomma i torfvens understå lager, de med sydligare utbredning 

 ofverst, ansåg Steenstrup, att torfmossarnas lagerfoljd sannolikt berodde dårpå, att 

 »jo længere vi gaa tilbage i Tiden, jo raaere og koldere var Klimaet«, och han hånvisade 

 samtidigt på geologernas antagande om en istid. 



Man må erinra sig, att detta var 1837, då val ingen i hela Danmark hade någon 

 aning dårom, att den jordart, som bildade underlaget och omgifningarna till de små 

 backen, i hvilka torfmossar och andra alluvialbildningar i afsedda trakter fore- 

 komma, i sjålfva verket utgjordes af morånbildningar. Ty forst 30 å 40 år senare blef 

 denna åsikt uttalad och så småningom i Danmark allmånt erkånd. Steenstrup 

 var sålunda i sin uppfattning fore sin tid, och ehuru visserligen Forchhammer i an- 

 slutning till honom beståmdt uttalade sig for en fortgående formildring af klimatet, 

 allt från den tid, då aspen bildade landets forstå skogar, var dåremot Schouw^) af 

 motsatt åsikt och sade rent ut, »at det ikke er beviist og ikke sandsynligt, at Dan- 

 mark har haft et strengere Klima i de Perioder, i hvilke vore Tørvemoser dannedes«. 

 'Afven Vaupell^) sokte forklara lagerfoljden i torfmossarna på annat sått an Steen- 

 strup. I stallet for att vara ett uttryck for khmatets fortgående formildring, skulle 

 densamma enligt hans mening bero på ett slags naturligt kretslopp mellan de olika 

 trådslagen. Ett och samma trådslag kunde nåmligen endast under ett visst antal 

 generationer fmna tillråcklig nåring på samma stalle, det maste dårefter gå under 

 och gifva plats for andra. Det må ju ligga en viss sanning i detta, men denna åsikt 

 kunde dock ej forklara, att ordningsfoljden mellan de olika trådslagen allestådes var 

 densamma. Vaupell ansåg emellertid, att Steenstrups antagande om ett fordom 

 kallare klimat icke var tillråckligt bevisadt. »Fandt vi derimod Dværgbirken i vore 

 Moser«, upprepar han efter Schouw, »da kunde vi med Grund slutte, at Klimaet 

 maatte have været koldere«. 



Det ser ut, som skulle Steenstrup på grund af Schouw's och Vaupell's in- 

 våndningar till en tid hafva frångått sin forst uttalade åsikt om orsaken till tråd- 

 slagens ordningsfoljd i torfmossarna. Ty 1869, således året innan upptåckten af de 

 arktiska våxtlåmningarne vid Alnarp ågde rum, uttalade han sig i nåstan alldeles 

 samma riktning som Vaupell. Dette skedde nåmligen vid ett foredrag infor 

 »Landmandsforsamlingens« medlemmar den 10. juh 1869^). Rått egendomligt år 



^) Schouw, Om de tidligere klimatiske Forhold i Danmark. Dansk Tidskrift, Bd. 1, p. 511. 

 '^) Chr. Vaupell, De nordsjællandske Skovmoser. Kjøbenhavn 1851. 



*) Japetus Steenstrup, Tørvemosernes Bidrag til Kundskab om Danmarks forhistoriske 

 Natur og Kultur. »Folkelæsning« 1870, N:o 33. 2. Oplag. Kjøbenhavn 1888. 3. Oplag. Kbh. 1913. 



