6 Mindeskrift for J. Steenstrup. V. 



ogsaa for en god Del allerede Gyldighed for Fyrrens, saa at i Virkeligheden Menneske- 

 haand har bidraget ligesaa meget som Naturforholdene og de forskjellige Træarters 

 egen forskjellige Natur og Forkj ærlighed for en vis Beskaffenhed af Jordbunden til 

 at fremkalde de store Forandringer, der efterhaanden ere indtraadte i Landets 

 Skovdsékke«. 



Att Steenstrup vid sagda tidpunkt icke långre satte ordningsfoljden mellan 

 de olika trådslagen i forbindelse med foråndringar i klimatet, ar sålunda uppenbart^). 

 Det bekråftas åfven af A. de Quatrefages' redogorelse for den arkeologiska 

 kongressen i Kopenhamn 1869, som publicerats i »Revue des deux mondes« i april 

 och maj 1870, och som samma år utkom i dansk ofversåttning^). De Quatrefages 

 hade ju af Steenstrup erhållit de upplysningar, som betråffa torfmossarne. Han 

 beråttar nåmligen, att han och Steenstrup några dagar efter kongressens slut 

 tillsammans foretagit en utflykt »til Moserne ved Rudersdal«. I redogorelsen hårfor 

 talas icke heller om aspens region, och om detta åfven beror dårpå, att det på 

 anfordt stalle (1. c, sid. 30) år fråga om låmningar af skogstråden vid mossens 

 s i d a , dår ju aspen ofta saknas, beter det på ett annat (1. c. sid. 31:) »I Danmark 

 kan man skjelne mellem Fyrrens, Egens og Bøgens Perioder, af hvilke de to første ere 

 helt forbi, medens den tredje endnu er i fuld Udvikling«, således fortfarande intet 

 omnåmnande af aspens period. 



Af de bref till mig från Steenstrup, som foreligga, framgår, att jag, efter fyndet 

 af de arktiska våxterna vid Alnarp, på våren foljande år foreslagit, att han sjålf 

 skulle taga fyndorterna i betraktande. Han skrifvar sålunda den 13 maj 1871: »Imor- 

 gen. Søndag, havde jeg først tænkt at kunne komme, men Forhindringer have stillet 

 sig ivejen for mig, men efter Deres venlige Yttring tillader jeg mig, hvis Kulden op- 

 hører ret snart, ogsaa ret snart at anmelde min Ankomst. Jeg længes virkelig efter 

 at see Lokaliteterne«. I ett postskriptum af samma bref beter det: »Prof. Johnstrup 



^) Såsom vasentligen bidragande hårtill må torhånda åfven bora påpekas, att de danska geolo- 

 gerna vid tiden for foredragets hållande annu icke fullståndigt anslutit sig till inlandsisteorien, utan 

 i enlighet med driftteorien antogo, att »ruUestensleret« utgjordes af på hafsbottnen aflastadt material 

 från simmande isberg. Steenstrup sager sjålf, att hans framstållning gifvetvis maste taga sin ut- 

 gångspunkt från professor Johnstrups två dagar tidigare hållna foredrag (»Om Jordbundens Dan- 

 nelse i Danmark«. Beretning om den Ilte almindelige Landmandsforsamling i Kjøbenhavn 1869, 

 p. 301 IT.): »De have deraf hørt, hvorledes vort lille Land dukkede frem af Havet paa en ganske mærk- 

 værdig Maade begunstiget af Naturens Haand, overdækket med udbredte Lag af Sten, Ler og Jord, 

 som Vand- og Isbevægelser havde ført ud over det, medens det laa paa Havets Bund«. Det var ju 

 icke alls nodvåndigt att antaga, att klimatet fortfaranda var arktiskt når hojningen ågde rum. 



*) A. DE Quatrefages, Den arkæologiske Kongres i Kjøbenhavn. Oversat efter »Revue 

 des deux mondes«. Kjøbenhavn 1870. 8vo. 



