12 Mindeskrift for J. Steenstrup. V. 



ett bref från sonen skrifvet i Stockholm och som han just år i fård med att 

 låsa upp. 



I nastan alla sina bref hålsar mig Steenstrup från sonen, når denne år hemma, 

 omtalar hvad han har for sig, huru hans arbete fortskrider, eller beråttar om hans 

 studier i utlandet o. s. v. — 



Det forut omnåmnda brefvet af den 23 februari 1873 afslutas på foljande sått: 

 »Deres Breve har jeg alle modtaget, og de have meget interesseret mig; for dem alle min 

 oprigtige Tak! Undskyld mig, saagodt De kan, at jeg ikke endnu har svaret — men 

 jeg er saa overtræt, at jeg hidtil ikke har kunnet det, thi jeg har maattet arbejde fra 

 Morgen til Natten i mange Maaneder. Vil Gud, skal det ikke vare længe, inden De 

 hører fra mig«. 



Men om min bref samling år fullståndig, och jag har ingen anledning att antaga 

 motsatsen, indtrådde nu ett uppehåll af fyra år, under hvilka jag icke erholl något 

 bref från honom. Jag hade våren 1873 aflagt examen, intrådde omedelbart i tjånst 

 vid Sveriges Geologiska Undersokning och blef foljaktligen bosatt i Stockholm. Men 

 under min tjånstgoring som docent vid Universitetet i Lund vårterminerna 1875 och 

 1876 reste jag ofver till Kopenhamn for att studera våxtfossilen i det mineralogiska 

 museets samlingar och har helt såkert då, såsom vanligt, besokt Steenstrup. Så 

 var kanske åfven fallet redan 1874, då jag for filosofie doktors disputationen och 

 dårpå foljande promotion i maj och borjan af juni uppeholl mig i Lund. Min 

 tjånstgoring vid geologiska undersokningen hade emellertid foranledt, att mina studier 

 af de våxtforande kvartåraflagringarna i Skåne af brotos, i stallet fick jag sysselsåtta 

 mig med geologiska kartlåggningsarbeten i andra delar af Sverige. 



Innan jag går vidare, vill jag hår återkomma till det forut vidrorda forhållandet, 

 att Steenstrup icke omnåmner aspregionen i sitt foredrag infor Landmandsforsam- 

 hngens medlemmer den 10 juli 1869 samt att den ej heller anfores i de Quatrefages' 

 arbete om den arkeologiska kongressen i Kopenhamn samma år. Om Steenstrup 

 då icke långre antog, att de olika regionerna i Danmarks torfmossar stodo i samband 

 med foråndringar i klimatet, år det likvisst tydligt, att han efter fynden af den fos- 

 sila glacialfloran maste återgå till sin ursprungliga åsikt. Dårfor fmna vi också i den 

 officiella redogorelsen for den arkeologiska kongressens forhandlingar, som år tryckt 

 1872, aspregionen åter upptagen och i en not tillfogas, att torfven icke visar oss re- 

 sterna af Danmarks åldsta flora [efter istiden], utan att låmningarna af denna finnas 

 i sandblandade lager under torfven, innehållande Salix polarts, herbacea och reti- 

 culata, Betula nana, Dryas octopetala m. fl.^). 



^) J. Japetus Sm. Steenstrup, Sur les kjøkkenmøddings de l'åge de la pierre et sur la faune 

 et la flore préhistoriqucs de Danmark. Extr, du BuU. du Congr. intern. d'Archéologie préhist. å Copen- 

 hague en 1869. Gopenhague 1872. 



