4 Mindeskrift for J. Steenstrup, VI. 



om torfmossarnas Jordarter, deras lagerfoljd och deras våxt fossil åfvensom de våxt- 

 geografiska och florhistoriska uppslag, till hvilku hans studier leddc honom. 



For viktiga upplysningar vid utarbetandet af denna Ulla studie står jag i tack- 

 samhet till prof. Eug. Warming, dr. N. Hartz och prof. Joh. Steenstrup. 



Johannes Japetus Smith Steenstrup har i nu berorda afseende utgifvit foljande 

 arbeten pubhcerade men ej forfattade i nedan angifna tidsfoljd. 



1. Om Martørven i det nordligste Jylland. — Naturhistorisk Tidsskrift 

 udgivet af Henrik Krøyer, Bd. II (1838—1839), H.5., s. 495—518. Med 3 fig. (Upp- 

 satsen tryckt 1839). 



2. Geognostisk-geologisk Undersøgelse af Skovmoserne Vidnesdam- 

 og Lillemose i det nordlige Sjælland, Ledsaget af sammenlignende Bemærk- 

 ninger, hentede fra Danmarks Skov-, Kjær- og Lyngmoser ialmindelighed. (En af 

 det KongeUge Danske Videnskabernes Selskab i Aaret 1837 kronet Priisafhandling.) — 

 Det Kgl. Danske Videnskabernes Selskabs naturvidenskabelige og mathematiske Afhand- 

 linger. Niende Deel. Kopenhamn 1842. Med titelblad 100 sidor, 7 figurer. 



3. Tørvemosernes Bidrag til Kundskab om Danmarks forhistoriske 

 Natur og Kultur. Et Foredrag af Etatsraad, Professor Japetus Steenstrup, holdt 

 for Landmandsforsamlingens Medlemmer den 10. Juli 1869. — Folkelæsning 1870. 

 No. 33 (Smaastykker Bd. 3 H. 5.). — 2. Oplag, med Tillægsnoter. Kopenhamn 1888. 

 42 sidor. — 3. Oplag med noter af N. Hartz og V. Nordman, Kopenhamn 1913. 



4. Til ,, Istidens" Gang i Norden, navnlig dens Udgang og For- 

 svinden. Et Indlæg fra Danmarks Side. (Fremlagt i Mødet den 4. Nov. 1892 som 

 Uddrag af Foredraget om dette Emne; cfr. Oversigt f. 1892, S. (60)). — Oversigt over 

 det Kgl. Danske Videnskabernes Selskabs Forhandl. 1896. 6 sidor^). 



Det år som synes ingen voluminos produktion, fordelad som den år ofver 58 år. 

 Fdrklaringen till det betydande inflytande, den utofvade på sin nordiska samtids och 

 eftervårlds naturhistoriska tånkande, maste ligga i ett mer an vanligt mårkligt mnehåll. 



Då Steenstrup skref den lilla afhandlingen om ,, Martørven", var han redan i de 

 intresserade kretsarna den erkånde torfmossforskaren, ty redan 1837 hade han fått 

 Videnskabernes Selskabs „premie" for sin stora nedan nårmare omtalade afhandling. 

 Så vidt jag kan finna, fick han val nårmast med anledning af denna samma år „det 

 Kongelige RentekamAiers Befalning" att loretaga en resa till norra Jylland, for att 

 dår studera dessa trakters torfmossar. Ett dår forekommande egendomligt torfslag 



^) Till dessa afhandlingar skulle mojligen kunna låggas några korta foredragsreferat, sår- 

 skildt i olika årgångar af Ofversigten af Vidensk. Selskabs Forh. omtalande forenåmnda arbeten. 

 Det år emellertid icke såkert, att de hårstamma från Steenstrups hånd och de innehålla ej 

 något, som icke återfinnes i hår anforda afhandlingar. — I sina arkeologiska skrifter återkommer 

 Steenstrup åfven ej sålian till torfmossforskningarnes resultat. Viktiga upplysningar om dem 

 meddelas sårskildt i „Kjokkenmoddinger. Eine gedrångte Darstellung". Kopenhagen 1886. 



