Gunnar Andersson: Japetus Steenstrup och torfmossforskningen. 9 



filer sannolikt ett fel med hånsyn till beståmningen af den i ekzonen hårskande ckarten 

 r det alt han hånfOr låmningarna till den sållsynta Quercus sessUiflora, af hvilken se- 

 nare undersokningar ha visat att mossarna innehålla jætteret sparsam raa om ens några 

 låmningar, medan sådana af Quercus pedunculata finnas i ofantliga mångder. 



Fig. 3. Steenstrups tvårsektion af Lillemose. 

 •c. RuUesteensgruset, det sideliggende. — d. Grusleret, Mosens Underlag, som tillige begræn- 

 ser TOrvemassen noget fra Siderne. — r, s og t ere Randdannelser, fortrinsviis dannede af Skov- 

 levninger, nedfaldne i Mosebækkenet. — r Et Lag af FyrreafTald. — »Et Lag af EgeafTald. — 

 i Et Lag af Elletræer og deres Affald. — n, p, q, t, ere Lag, som fortrinsviis ere dannede af 

 Planter, der have voxet i Mosebækkenet, men som tillige indhylle Blade, Frugt etc. af de om- 

 givende Plante- og Skovvegetationer. 

 n. Bævreaspens Region; et tyndbladet, skifret, kiselrigt Lag af Potamogeton etc, med 



Blade og Grene af Populus tremula. 

 p. Fyrrens Region; et bladet Torvlag af Hypnum cordifolium, med Aftryk af Populus tre- 

 mula, og Fyrrenaale (Pinus sylvestris). 

 q. Egens Region; et Lag af Sphagnum-Torv med Egelevninger ; i dets iiverste Deel med 



Oxycoccos (Tranebær) og Limnochloa cæspitosa. 

 tt. Lag af Hypnum proliferum. Levninger af Birk og Eeg. 

 <*. Ellens Region. Lag af Sphagnum og Elielevninger.« 



»jVidnesdam- og Lillemoses Dannelseshistorie" bar tredjo afdeiningen 

 till titel. Hfir sammanfattas och diskuteras de mora allmftnna dragen i den foregående 

 detaljbeskrifningen. Så framhålles med mycken skarpa, att hvad man hittar i torven 

 år icke blott låmningar af vegetationen i vattnet utan tack vare „vind och vand" 

 afven af den, som lefde på fastmarken omkring; det år „et heelt organisk Liv, og alt- 

 saa fuldstændige Udtryk for en Livsvirksomhed, som flere Gange fremkom og forsvandt 

 der, hvor Omgivelsen berorte Mosen." Han puvisar fifven olikheterna i do yttre for- 

 håilandena i och kring de bagge mossarna, hvilka på dot cna stallet lodde till kaikrika, 

 på det andra till kiselrika botteniager. Afven diskuteras, hvilka olika slag af mos«- 

 torf, som antråffats, samt de skiida skogsvegetationema. 



,, Sammenlignende Bemærkning* r. h >iitede fra Danmarks Skov-, 

 Kjær- og Lyngmoser i Almindeligh. I kallas det fjårde kapitlet. \h\ år 

 deladt i flora underafdelningar, utaf hvilka dtn lor.sta behandlar torfmosstypcrnn. Hår 

 når han knappast ofver sina fiirogångare framfiirallt icko ofvor I) au, hvars indolning 

 i ångsraossar, virkesmossar (Holz-M«)ore) och hoginossar han dock icke onmamnor. 

 Forandringen af det redan då vedertngna namnet hdgmosso till Ijungmoase (Lyng- 

 mose), under motivet att allmogen kallar dem så, innebår ingen vinst o. h lin . j 



2 



