Gunnar Andersson: Japetus Steenstrup och torfmossforskningen. • 13 



sysselsåtta honom hela hans långa lif, upptages redan hår till behandling. Resul- 

 taten framgår af foljande ord. „Ogsaa synes Oldtidslevningerne, som jo i stort Antal 

 ere bevarede i Moserne, at tale for, at Danmark i den Tid, da Skovvegetationen meest 



var Eg, om den end ikke udelukkende bestod deraf, næppe har været beboet . 



Imidlertid er der dog Spor tilbage af at enkelte Levninger af hine V^egetationer (tall- 

 och ek-) i den forste Beboelsestid have staaet tilbage som Minde om de tidligere 

 Tilstande". 



En annan fråga, hvilken det forst blef en langt senare tid forunnadt att losa, 

 hade dock redan Steenstrup oppet oga for, nåmligen den rent geografiska fordel- 

 ningen af de olika torfmosszonerna. Han såg nåmligen fullståndigt riktigt att „en 

 Egevegetation — — har udbredt sig ikke blot over de samme Strækninger, hvor 

 Fyrren for stod, men ogsaa over en stor Deel af de Lavstrækninger, som omgive 



disse thi i det Tidsrum (då tallen bildade skogen) synes disse lavere Strækninger 



ikke at have været bedækkede uden med storre eller mindre Vandmasser". Svårare 

 var det for honom att med denna riktiga utgångspunkt kunna tolka de skåligen 

 obestridliga uppgifter han anfiir om tall jåmte ek i de submarina mossarna utmed 

 Jyllands vftstkust. Hvad vi nu kalla litorinasånkningen och cifverhufvudtaget de in- 

 vecklade nivåforskjutningar, som vi nu kånna, var det då omojligt att ens ana. 



Nar man slutat låsningen af „Skovmoserne Vidnesdam- och Lillemose" och Ifiggcr 

 samman boken, inståmmer man gerna i att Steenstrup har rått bedomt sitt arbete i 

 några rader, som han skrifver på en af dess sista sidor. „I disse mine Undersogelser 

 over Torvmoserne er der sikkert flere Punkter, som med Tiden ville modtage flere 

 Forandringer, idetmindste Tillempninger, naar Antallet af IJndersogelserne bliver 

 storre, og Sammenligningsgenstandene flere. De i dem anfiirto Kjendsgjerninger ville 

 vel staae fast, og de af dem udledte Resultater haaber jeg at være dem, som Nu- 

 tiden deraf vilde uddrage". 



Det fdrflot 27 år efter nu behandlade arbetes oflentliggorande innan Steenstrup 

 ånyo tog till orda som torfmossforskare. Han holl du, den 10 juli 1869, fdr „den 

 danske Landmanforsanilingens" medlemmar ett foredrag om torfmossarnes bidrag 

 till kånnedomen om landets natur och kultur under gångna tider. I detta ger han en 

 kort sammanfattning af såvål sina ofvan refererede studier som af arbetena till be- 

 lysende af djurvftrldens och månniskans historia i Danmark. Efter några inledande 

 ord erinrar han om istidens tillvaro, om några allmUnna drag i torfmossarnes bygg- 

 nad och kommer su in pu de olika skogsvegetationer, som hftrskat i Danmark. Nu 

 omtalar han blott tre: tallens, ekens och bokens. Ehuru han ej omnfimnor skfilen, 

 torde man kunna antaga, att utelttmnande af aspens zoo berodde på att ti;iii med 

 åren kommit under fund med att den blott representerade en kort dfvergångstid, 

 hvadan i ett populårt foredrag fdr praktici den ej borde medtagas. BetrålTande 



