4 Mindeskrift for J. Steenstrup, VII. 



passeret forud i Sagen, ej heller er i Overensstemmelse med den Anskuelse, Deltagerne 

 i Undersøgelserne selv nærede, eller den Maade, hvorpaa Samtiden betragtede Opdagel- 

 sen. Da der altsaa fra forskellige Sider allerede forlængst er rørt ved de enkelte Del- 

 tageres Part i Opdagelsen af Stenalderens Køkkenmøddinger, kan der ikke siges læn- 

 gere at ligge nogen Tahu over denne Side af Sagen, saaledes som der, som anført, under 

 normale Omstændigheder vilde være ved Fællesarbejde af flere Videnskabsmænd. 

 Forf. af efterfølgende Linjer, der i mange Aar har interesseret sig for Spørgsmaalet 

 og dels gennem Studier af Sagens geologisk-historiske Side og Undersøgelsen af sam- 

 tidige og senere Arkivsager vedrørende Sagen og ikke mindst ved Samtaler med en af 

 de tidligste Øjenvidner til Sagens Forhistorie og senere Forløb — afdøde Prof. J. F. 

 JoHNSTRUP — mener i det efterfølgende at kunne give nogle Bidrag til Sagens rette 

 historiske Belysning. Prof. Joh. Steenstrup har med stor Velvilje givet mig uhin- 

 dret Adgang til at stifte Bekendtskab med et betydeligt Antal interessante Aktstykker 

 i det Steenstrupske Arkiv vedrørende Køkkenmøddingerne, Aktstykker bestaaendc 

 af Breve modtagne af Jap. Steenstrup, Kopier af Breve affattede af ham. Avisudklip 

 og andre Notitser. Hvor saadanne Aktstykker i det efterfølgende benyttes, er ved 

 Benyttelsen tilføjet (Stp. Ark.). For flere Aar siden har jeg, førend jeg lærte disse 

 Arkivsager at kende, givet en lille historisk Oversigt over Køkkenmøddingernes Op- 

 dagelseshistorie^), hvoraf der ogsaa er gjort Brug her. De af mig da fremførte Resul- 

 tater har faaet en fuldstændig Bekræftelse ved de gennem Arkivstudierne nu oplyste 

 Forhold. 



A. Køkkenmøddingernes Forhistorie. 



Allerede i Trediverne i forrige Aarhundrede var Steenstrup opmærksom paa Fore- 

 komsten af Oldsager navnlig Flintflækker i visse geologisk set moderne Dannelser, der 

 ved deres Indhold af Skaller af Saltvandsbløddyr — naar der ikke blev gaaet nærmere 

 ind paa Sagen — nærmest maatte antages at være marine Alluvialdannelser. I sin 

 Afhandling Om Martørven i det nordligste Jylland^) skriver Stp. saaledes (1838): 

 »At Stenflækker ere fundne i nyere Alluvialdannelser kender man flere Exempler paa. 

 Jeg har 2 saadanne, af hvilke den ene fandtes i en Sandmasse, der laa under en Eng 

 nær Skelum Præstegaard over en Mil fra Kattegatet i Forbindelse med Saltvands- 

 bløddyr: Littorina littorea, Cardium edule, Lutraria etc. etc, den anden fandt jeg selv 

 i en Østersbanke paa Visborg Byes Mark i en ikke ringe Højde over Mariagerf jorden«^). 

 Senere tilføjes: »Lignende Banker med Muslinger og Østers findes ved de fleste Kyst- 

 strækninger, navnlig er de hyppige omkring Issef jorden«*). Andre har meddelt herom 

 følgende: »Der var navnlig et Sted Havelse Møllebakke N. f. Frederikssund som Stp. 

 der i Fyrrerne jevnlig tilbragte sine Sommerferier i den nærliggende Græse-Præste- 

 gaard idehg valfartede til. Møllen er opført paa en — nu stærkt afgraven — Banke 



