c. G. Joh. Petersen : Om Bændeltangen. 7 



hvor jeg har set Rodstokke i de sidste Aar, og det er mange Steder, har jeg iagttaget 

 det samme Forhold. Jeg har ikke anset det fornødent at give Tabeller netop herover; 

 men iøvrigt vil et Blik paa de af andre Grunde medfølgende Tabeller 6 og 7 let vise, at 

 Leddenes større eller mindre Længde som Regel ikke er et tilfældigt 

 Fænomen, men er afhængig af Aarstiden; de lange Led er Sommerled, 

 de korte Vinterled. 



Den lange Rodstok (Fig. 1) maa altsaa tydes saaledes: De 4 ældste og lange 

 Led hidrører fra Sommeren 1910, de 5 følgende fra Vinteren 1910 — 11, derefter 9 fra 

 Sommeren 1911, 5 fra Vinteren 1911—12 og 3 fra Foraaret 1912. 



Naar man med denne Oplysning om Leddenes efter Aarstiden forskellige Længde 

 vil undersøge, hvor mange Led, og altsaa ogsaa hvor mange Blade, der gennemsnitlig 

 dannes paa hvert Skud hvert Aar, kan man indsamle et større Antal Rodstokke og 

 tælle, hvor mange lange og korte Led der falder paa hvert Aar og ved Division altsaa 

 faa det ønskede Gennemsnitstal. Det har imidlertid vist sig, at man ikke til enhver 

 Tid har let ved at skaffe et passende Antal, tilstrækkelig gamle (lange) Rodstokke til- 

 veje til dette Brug, fordi de ældre Partier ofte bliver for skøre og ganske falder hen. 



Den 5. Maj 1912 forsøgte jeg dog at gøre dette i Vejle Fjord (se Tabel 6a pg. 8), 

 hvor Bundforholdene syntes gode til et saadant Forsøg, fordi lange Rodstokke kom 

 op med Bundhenteren. Man ser af Tabellen, at næsten alle de korte Led har Nr. 

 3 — 7 (8) regnede fra venstre Side, fra Skudspidsen, at kun de 2 hvide Led og det næst 

 foregaaende er begyndt at blive lange, samt at der foran eller imellem disse lange 

 Led ofte er anlagt et Sideskud, altsaa et Foraarssideskud. Dette Sideskud til- 

 ligemed de begyndende længere Led danner et godt Orienteringspunkt til at be- 

 stemme, hvor Foraarsvækstperioden begynder; men ikke paa alle Lokaliteter er der 

 saa mange Sideskud som her. Man ser endvidere, at der findes en Mængde ældre, 

 lange Led fra Sommeren 1911, og at der hen imod Efteraaret ofte er dannet et eller 

 to Efteraarssideskud; men de sidder ikke saa regelmæssigt paa den samme Plads 

 som Foraarsskuddet; desværre var dog kun faa af Rodstokkene saa lange, at man 

 kunde tælle alle de lange Led fra Sommeren 1911. 8 — 12 lange Led kan man dog 

 ta'lle paa adskillige foruden de yngre Vinterled (4 — 6) fra Vinteren 1911 — 12. Jeg 

 tæller ikke alle de 6 — 7 Led, der sidder mellem Efteraarssideskuddet fra 1911 og For- 

 aarssideskuddet fra 1912 til Vinterled; thi som Regel kommer Foraarssideskuddet 

 først frem paa de længere Led, 1 eller 2 Led fra de kortere Vinterled, og Efteraan- 

 Mkud<l(>l kommer ikke paa de længste Led, men først naar Leddene er blevet noget 

 kortere uden dog nt huvc naaet Vinterleddene i Korthed. Noget senere (21. Juni 1912) 

 undersøgtes samme Bestand (se Tabel 6b), men da var endnu mere opløst af Rodstok- 

 kone, 1 å 2 nye lange Led var kommet til. 



For at undersøge bl. a. om Rodstokleddenu holdt sig hcli. til indrf Aursti.|pr 



