4 Mindeskrift for J. Steenstrup. XI. 



andet Steds i Jylland, f. Eks. paa Øen Fur, hvor M. Funckii iflg. Th. Jensen i) er 

 fundet paa Hedebund, hvis Stedet da ikke ogsaa der er beplantet. 



Disse to Marsupella- Arter høre ganske vist ikke til den egentlige Cesia-Typus, 

 saaledes som den beskrives af Arnell^), men staar dog denne meget nær, især M. 

 Funckii, som er traadfm, med opret-aabne Blade og som danner temmelig tætte, 

 meget lave Puder. 



2. GRIMMIA-HEDE. 



Denne sammensættes af Grimmia- Arter, som vokse paa en tør og næringsfattig 

 Bund, d. V. s. en sandet, gruset, stenet, slet ikke eller kun i meget ringe Grad ler- 

 eller muldblandet, kalkfri eller næsten kalkfri Bund. De kan paa saadanne Steder 

 danne særegne Samlag eller Associationer, naar de optræde i saa stor Mængde, at 

 de give det paagældende Sted eller Egnen et særegent Præg. Grimmia-Heden er i 

 sin mest udprægede og udbredte Facies, Gr. hypnoides-F åcies, en oceanisk-alpin Asso- 

 ciation, som er meget udbredt i de nordatlantisk-arktiske og subarktiske Egne, fra 

 den alpine Region og omtrent ned til Havets Niveau, dog mest udpræget og af 

 størst Udstrækning oaa Fjældene. Saa vidt mig bekendt er det Helgi Jonsson, 

 der først har udskilt og givet Grimmia-Keden Navn som en særegen Association, 

 nemlig i sin interessante Afhandling ,, Studier over Øst-Islands Vegetation"^). Han 

 skildrer her Grimmia-Heden i Øst-Island, og da denne Skildring er særdeles træffende 

 for en Gr. hypnoides-F åcies, skal jeg tillade mig at anføre følgende, idet jeg for- 

 øvrigt henviser til hans Afhandling : „Grimmia- Arterne, i størst Mængde Grimmia- 

 hypnoides, danne flere Steder et tæt Dække paa Strækninger af forskellig Størrelse, 

 undertiden meget store Strækninger — — . Paa disse Steder er det Mosvegetationen, 

 med sin graa eller graaliggrønne Farve, der karakteriserer Landskabet. Fra Fjeldets 

 øverste Spids strækker Mosdækket sig undertiden næsten lige til Havet . Ind- 

 blandede i Grimmia-Heden forekommer vistnok de fleste Steder forskellige Planter 

 spredte hist og her aden at spille nogen særlig Rolle, undtagen paa de Steder, hvor 

 man har Overgangsformer. Grimmia-Heden kan saaledes sammenlignes med Fjeld- 

 marken, idet Mosdækket svarer til Fjeldmarkens stenede eller grusede Bund ; i begge 

 forekomme forskellige Planter spredte hist og her. Mosdækkets Betydning for Jord- 

 bundsdannelsen er overordentlig stor, idet Mosserne baade udfylde Hulningerne 

 mellem Stenene og ogsaa begrave de mindre Stene ; ved Mossernes Forraadnelse 

 dannes saa en Jordbund, hvor andre Planter snart indfinde sig og faa Overtaget. I 

 Grimmia-Heden gaar Jordbundsdannelsen meget raskere for sig end i Fjeldmarken". 



') „Conspectus Hepaticarum Daniae" i Bot. Tidsskr., 1. Bind, S. 157. 

 •■') Svensk Botan. Tidskr., Bd. 1, S. 123. 

 8) Botan. Tidskr., 20. Bd., 1. Hæfte, S. 70. 



