Helci Jonsson: Strandengen i Sydvest-Island. 5 



A. Glyceria man7//72a-Associationen. 



Jeg anvender dette Navn (se Warming 1909, pag. 230) for at fremhæve, at det 

 navnlig er Glyceria maritima, som spiller Hovedrollen. Ostenfeld (1906 pag. 53 og 

 1908 pag. 927) kalder denne Vegetation for yl/ropts- Association. Paa Grund af sin Kort- 

 hed er Ostenfelds Navn heldigt, og jeg har ikke andet imod det, end at jeg synes, at Genus- 

 navnet Atropis ikke er almindelig kendt. 



Hovedarten i denne Association er som allerede sagt Glyceria maritima. Den vokser 

 kun i Strandbæltet og er uden Tvivl den mest halofile af de Arter, der fmdes i dette 

 Bælte. Den vokser i størst Mængde og det er den, som giver Vegetationen Præget. 



En anden Art, Plantago maritima, er mange Steder i store Mængder blandet mellem 

 Glyceria maritima og kunde da godt betegnes som subdominerende. Det er saxlvanJigvis 

 en ejendommelig Form af denne Art, som findes i Strandengen, Strandengformen, med 

 korte, tykke og forholdsvis brede Blade og korte Aks. Den minder meget om den Form, 

 som Ostenfeld (1906 pag. 56 og 1908 pag. 930) omtaler fra Færøernes Planlago-mari- 

 /tma-Association, men afviger navnlig ved længere og mere langstilkede Aks. Strand- 

 engformen synes navnlig bunden til Stranden. 



En tredje Art, som jeg kun har bemærket i Strandbæltet, er Vaucheria sphærospora. 

 Den spiller ingen stor Rolle og er kun funden faa Steder. Den danner smaa Puder ind- 

 blandet mellem de andre, og ved Borg dannede den lange Bælter, hvor Graminétæppet 

 stødte til det nøgne eller med spredte Triglochin maritimum bevoksede Ler. 



Et lavt Vegetationsdække dannet af Glyceria maritime med indblandet Plantago 

 maritima er meget hyppigt paa disse Kyster, snart pletvis udbredt, snart dannende 

 en smal Bræmme langs Kysten, hvor den i Afstand viser sig som et graalig farvet Baand. 

 Denne Vegetation har sit eget Navn paa Islandsk: fit (fitjar i Flertal). 



Foruden de anførte Arter træffes der andre som Medlemmer af denne Association. 

 De vokser dog ikke udelukkende i Strandbæltet, men har tvært imod sin H o vod ud bn'- 

 delse uden for dette. Af disse Arter or Agrostis alba den almindeligste; den danner flere 

 Steder en betydelig Del af Vegetationen, og ofte træller man Glyceriela og Agrosteta 

 voksende Side om Side over store Arealer. Som Eksempel paa denne Vegetation vil 

 jog anføre følgende fra Præstegaarden Borg. Her voksede paa den store tFit« mi for 

 Gaarden, hvorover Telefontraaden til Borgarnes ligger, næsten udelukkende Glyceria 

 maritima og Agrostis alba, der dannede en tæt og lav Vegetation. Begge Arter dannede 

 rene Bestande, der voksede Side om Side. Glyoeriaen dækkede •/» *' Arealet og Agro- 

 stis V>- Begge Arter var overalt blomstrende (den 9. August), og efter Blomst^^rstandene« 

 Farve kunde man i Afstand skelne de blaagraaagtige Glycerieta fra de rødlige Agrosteta. 

 Hvad Fordelingen af de to Arter angaar, er at bemærke, at Glyoeriaen forekom i størst 

 Ma>ngde nærmest Bugten og Grøfterne (som ved Springtids IIoj vande fyldes med salt Vand). 

 Efter som man fjæmer sig fra selve Bugten og Grøfterne, er Forholdet saadant, at Agro- 



