6 Mindeskrift for J. Steenstrup. XIII. 



ringsrigt Vand forhindrer Sphagna i at tage Overhaand og skaber Betingelser for en 

 arts- og individrig Vegetation af Urter. 



Tabel II, C og D, er fra en anden lille Sø i Hult Sogn, i hvilken der udmunder 

 en lille Bæk. Yderst ved Søen staar nogle Tuer af Carex stricta, derpaa følger et 

 Bælte af Carex Goodenoughii var. juncella og Carex rostrata uden Mosser. Længere 

 inde kommer Carex panicea til, og de første Sphagna viser sig. Allerede i dette 

 Bælte findes de første smaa Træer. I det Tørvedannelsen højner Terrænet og gør 



Tabel III. 



A B 



Chamaephyter 6 8 



Oxycoccus palustris 6 8 



Coraarum palustre 1 — 



Hetnicryptophyter 50 104 



Rhynchospora alba — 16 



Drosera rotundif olia — 21 



Scheuchzeria palustris — 50 



Menyanthes trifoliata 50 17 



Geophyter . . . .- 169 51 



Carex Goodenoughii 60 — 



Carex panicea 10 50 



Rhynchospora fusca 50 — 



Eriophorum polystachyum 9 1 



Equisetum limosum 60 — 



Points 225 163 



Diageiske 219 118 



Epigeiske 6 46 



Jordbunden mindre vaad, tiltager Arternes Antal. Paa lidt lavere Terræn er de 

 diageiske Arter endnu i Flertal (II C), men paa højere Steder er de epigeiske Arter 

 dominerende (II D). Ogsaa i dette Bælte findes Sphagna, men uden at kunne blive 

 yppige. I begge Bælter findes spredte Træer, og faldne Træer bidrager betydelig til 

 at fæstne Bunden. Efterhaanden bhver Træerne talrigere, og Engen afløses af Skov. 



Kolonnerne E og F paa Tabel II viser Vegetationen langs det Vandløb, som 

 udmunder i Søen. E er fra et fugtigere Sted, F fra en mere tør Plet. De epigeiske 

 Arter er i Flertal, og navnlig paa de mere tørre og derfor mindre sure Steder er 

 Xeromorfien lidet udpræget. Mosser findes i rigehg Mængde, deriblandt enkelte 

 Sphagna. Under de spredte Eksemplarer af Birk og Fyr findes Calluna og Comarum. 



Det er værd at bemærke, at disse Lokaliteter er fra afsides Steder, og navnlig 

 gælder dette C — F. Vedkommende lille Sø er omgiven af vidtstrakte Skovstræk- 

 ninger uden dyrket Land i Nærheden. Det er saa langt fra Gaarden, hvortil den 

 hører, at Kvæget kun sjældent kommer derud, og der er ikke Tale om nogen stær- 

 kere Trampning af Jorden saaledes som paa de Steder, der ligger nær ved Gaardene. 



Hvor der er rigehg Tilgang af næringsrigt Vand, er UdvikUngen altsaa denne: 



