RuTGBR Sbrnander: Vaxtaftryck i elt medeltida murbruk. 5 



ligen koUodiumhinnan full af luftblåsor, som genom hålen uppumpas från det under- 

 liggande porosa murbruket, men om fore losningens anbringande underlaget indrankes 

 i sprit, minskas iuftsugninpen hogst betydligt. Såkert år, att de koUodiumhinnor, 

 som erhollos af Pimpinella-hldideis epidermis, enligt amanuensen vid Riksmusei Bo- 

 taniska Afdelning Dr. Th. Halle voro vackrare an de, man vanligen erhåller från 

 bladaftryck i kalktuff. 



De beståmbara våxtaftrycken voro foljande: 



Acer platanoides L. 4 delfrukter, 1 så godt som fuUståndig, de andra mera 

 fragmentariska. 



Cfr. Daclylis glomerala L. Åtminstone de allra flåsta grasbiadcn torde tillhora 

 samma art. Dessa blad åro 3,5 — 5 mm breda, på ofvansidan forsedda med en i genom- 

 skårning triangulår rånna, på baksidan motsvarad af en markerad kol. Hiirutinnan 

 forelåg ingen olikhet med Daclylis glomerala. Tyvårr voro aftrycken ej lyckade, 

 hvadan på koUodiumhinnan endast konturer af en och annan långstråckt opidormis- 

 cell kunde skonjas. 



Pimpinella Saxijraga L. Några aftryck visade sig hårstamma fran såvål ofver- som 

 undersidan af blad, hvilka genom sin forgrening, nervatur, serratur o. s. v. noga 

 ofverensståmde med Pimpinella Saxijraga. Som sårskildt karaktåristiska framtrftda 

 på kollodiumaftrycken ofversidans stora, starkt hvålfda epidermiscellcr. 



Sakerligen har det varit på en kultur-gråsmatta, som under byggnadsarbetet 

 murbruksklumparne tappats for att sedan inlftggas i murmaterialet. Trådgården var 

 ett synnerligen viktigt led i Cisterciensernas klostcranlåggningar. An i dag lefva bland 

 klosterruinema ett antal våxter, hvilka af Hofberg tolkas som »flyktingar ur den 

 forna klostertrådgarden«. Vi låna ur hans skildring af ruinerna från 1868 p. 120: 

 ♦En liten skog af popplar och lonnar (ifverskuggar hvarje sommar de nakna murarne 

 och gråsvåxta grushogame med sin lummiga gronska, och på den saftiga grftsmattan 

 kring ruinerna frodas ånnu några flyktingar ur den forna klosterlrådgården, såsom 

 Luktviol {Viola odorata), Kiirfvel {Myrrhis odorata), Vintergrtina {Vinca m mor), Mysk- 

 malva {Malva moschatd) och Gultraf (Oenothera biennis)«. Om nu alla de af Hofberoi 

 uppråknade våxtcrna vårk ligen hårstamma från medeltiden, lemna vi i detta sam- 

 band ur råkningen. 



På den nutida herrgårdstrådgårdens gråsmattor, i hvilka ruinema ftro inramade, 

 vSxa ånnu i dag lonnar, Daclylis och PimpineUa. 



Daclylis år ej forut kånd från den svflnska medellidcn, men vtil l<>tiii och 

 Pimpinella Saxijraga. 



I Svenskt Diplomatarium 6 : 146 nAmnes om »Vnum plaustrum platani, dictt Idn«. 

 (Th. M. Fries p. 32). I Nttrke år Acer platanoides sedan alder inhåmsk ; det viktigastc 

 fyndet år i ett nubborcalt lager med Picea excelsa från Ltjppeskårret (Sbrnander p. 72). 



