40 



Jest ještě mnoho jiných spůsohii štepowání; než po- 

 wažuje je za hříčky, jimiž se prawý štěpař nemůže zaná- 

 šeti, pomíjím je mlčením. 



KAPITOLA IX. 



§. 27. 



O rauhfch wůbec a wlastncsteoh Jifěpmjch raubil cbzwldUé, téi 



i času jejich řezáni. 



Každý strom má rauby troje: 



1. Owccné, kteréž jsau krátké a saučkowaté, a mají 

 tlustá plná oka, stojící blízko sebe. Tyto neženau rády 

 do dřewa, obyčejně pojdau, a protož se k očkowání 

 nehodí. 



2. Wlky, ježto wyrůstají na stromech w nepříhod- 

 ných místech, aneb docela z tlustých wětwí, majíce bujný 

 wzrůst, a jejichž oka stojí daleko od sebe. Podobně i oka 

 z wlků k šlechtění stromů se nehodí; oka neb rauby se 

 sice ujmau a bujně ženau, wšak ale jen do dřewa, po- 

 zději teprwa nasazují owoce, aneb zůstáwají docela ne- 

 aurodné. 



3. Dřetvni rauby, kteréž jsau zwláště ty, jichž k oč- 

 kowání a jinému štepowání se užíwá. Jejich oka nejsau 

 tak daleko od sebe jako wlků, ale také ne tak blízko, jako 

 raubň owocních. 



(Obrazec na str. 41 — 43 wšecky druhy raubň wy- 

 podobňují. Obrazec na str. 41 ukazuje pod pís. bbb 

 hlawní kloníky, pod pís. ccc postranní čili poboční 

 wětwe, pod pís. ddd owocni wětwe, eee letní ohmladky, 

 ÍJf wlky.) 



(Obrazec na str. 42 ukazuje od « až do í dwauletý 

 obmladek, fff owocni pruty, od b az Ao d jest roční 

 obmladek, ceee owocni špičky a od 6 až do c slepá oka.) 



(Prwní obrazec na str. 43 okazuje omlady owocni klo- 

 níček, c mladý owocni wýhon, ddd roční owocné zárodky.) 



(Druhý obrazec na též str. ukazuje owocni raub při 



