45 



Prwní rok, když stromky chceme slěpowati, zwlástě 

 raubením, musí býti školka^ dříwe než se počne raubiti, 

 zryta; sice nádenníci při wší opatrnosti mnoho raubů po- 

 lámají, nebo aspoň jimi hnau, a tudy již se raubowání 

 zmaří. Piwního roku po šlechtění nic se na stromkách 

 neřeže; jen ratolístky, které wyhánějí z diwokého dřewa 

 nebo z kořene, wždy se uštípnau nebo uřeží, aby oku neb 

 raubu neodbíraly mízy. Druhého roku z jara, jesthže na 

 raubu wšecka oka wyhnala nebo aspoň z wétšího dílu, 

 nechá se jen nejwybornéjsí wýhon státi, a ostatní se opa- 

 trné pořeží. Jeli wýhon tento již hezky wysoký, dá se 

 k němu kůl a přiwáže se k němu, aby rowné rostl. K ře- 

 zání snítek na štépowaném stromku jest nejpohodlnější 

 čas, dříwe než míza w stromku rozřídne a počne jej 

 probíhati. 



Třetího roku stromky se očistí, a jestliže mají mnoho 

 wětwí w koruně, dle potřeby se wyřeží. 



Kdyby některé stromky nenasazowaly docela žádných 

 pobočních wýhonůj a ženauce jen do wýšky w těle ostaly 

 tenké, zřízne se jim swršek nad některým krásným okem, 

 nebo se nejwyšší špička uštípne. Pakli naproti tomu 

 stromky docela nic nechtí hnáti do wýšky, neb jen 

 špatně a jen samé ratolesti postranní, tehdy se jim tyto 

 poboční wýhony wšecky odřeží a jen nejhořejší oko 

 se nechá státi, čímž k růstu do wýšky býwají nuceny. 



Takto se stromky we školce šetří, až jsau schopny 

 k wysázení na swá stanowiště. Když peň stromku již 

 dosáhne délky tří i půl čtwrta lokte, a tlauštky půl nebo 

 tří čtwrtí caule, tehdy jest schopen ku přesazení. Stromky, 

 které chceme wysázeti podlé silnic a cest, nechají se 

 wzrůsti na půl čtwrta i čtyry lokte wýšky, aby nebyly tak 

 snadno od lidí a dobytka zmařeny. 



Stromky se mohau přesazowati, když listí opadá a 

 míza počne tuhnauli, až zase do toho času, když míza 

 počne na stromech obíhati. Nejpohodlnější čas ku pře- 

 sazowání jest jaro a podzimek. 



