47 



libosti, zwolme předkem stranu odwislau od půlnoci k po- 

 ledni, pak od wý chodu k poledni, a posléz od wy chodu 

 k západu. 



Mokrá močálowitá místa pro štěpnice se nehodí, 

 léčby se dala woda swodnicemi a tratiwody stahowati a 

 wywáděli. 



W močálowitých místech mohau se stromky také sázeti 

 jen do swršku země. K takowému sázení zryje se na podzim 

 drn na tom místě, kde má strom státi, a zem pod ním se 

 zkypří. Potomního jara zarazí se na tom místě kůl, strom 

 se zasadí wedlé, a ku kolu se přiwáže. Pak se kořeny 

 náležitě rozloží, a přiweženau dobrau a prawidelně při- 

 prawenau zemí tak přikryjí, aby se okolo kmenu udělal 

 wršek, který se dle potřeby rok od roku zwysí a zwětší. 

 Není wšak nikdy radno, stromy w bahnitých místech 

 wysazowati, a toto powrchní sázení jest wždy welmi 

 autratné. 



Jeli místo pro štěpnici zwoleno, neb majíli stromky 

 býti wysázeny na místech, kde již sice stromy stály ale 

 zašly, musí se, když mají stromky z jara býti sázeny, 

 hned na zimu udělati jámy, loket nebo půl druhého lokte 

 široké, spodem wykotlené. Cím širší a hlubší jsau, tím 

 lepší, protože kořeny dostanau wíc kypré země a w ní 

 se mohau táhnauti, jak se jim líbí. 



Při kopání jam pro stromy musíme užíti zwláště té 

 opatrnosti, abychom házeli drn a pod ním ležící hořejší 

 ještě dobrau zem na jednu stranu, a spodní mrtwau a 

 wesměs špatnější zem na druhau stranu. 



K té práci wolí se předkem podzimek, aby práwě 

 neaurodná zem nabyla času, a přes zimu dílem aurodné 

 dobroty z powětří do sebe přijala, dílem zimau, sněhem 

 a deštěm zkypřela. Jeli spodek země z jam wyházené 

 příliš špatný, musí se ku každé jámě nawezti několik ko- 

 leček dobré země; kde ale zem wyházená z jam jest tuze 

 špatná, a předce do ní sázeti chceme stromky, nepozů- 

 stáwá nic jiného, než učiniti jámy dwa lokte hluboké a 

 šest loket široké, které se pak wyplní dobrau zemí. 



