61 



dílu hrnčířské hlíny, jeden díl krawince (krawského lejna), 

 rozšklubané krawské chlupy a terpentyn. Hlínu rozetři 

 na plochém kamenu pěstí, aby byla co hustá kaše, a při- 

 dáwaje do toho howézího lejna a chlupů, stejně to wše 

 promíchej. Terpentyn se nad uhlím rozehřeje, těstowitá 

 hmota tato se rozelře, nalije se do ní rozpuštěného ter- 

 pentynii a rukama dobře se prohněte. Wenku ponechaná 

 hmota za několik hodin zatwrdne co kámen, pročež se 

 dá do howězího měchýře, a ku potřebě se uloží do wody. 

 Též se zhotowuje proti dešti trwanHwý zahradnický 

 tmel takto : wezmi dwě třetiny hlíny, šestý díl nehašeného 

 wápna, šestý díl krawince, a to wše dokonale promíchej 

 wodau a prohněť, aby z toho powstalo tuhé těsto. 



KAPITOLA XII. 



O nemocech stromů. 



§. 42. 

 Jmenoívité uwedeni nejauhlatvnéjlich strcmcwých nemoci. 



Nejauhlawnější nemoci stromů jsau: 



1. Slabost neb nedostatek šťáwy, 2. příliš weliké množ- 

 stwí šťáwy, neb přílišná mízowitost, 3. spála (Brand), 

 4. čerwotočina (Wurmkrankheit), 5. mechowina neb swra- 

 bowina (Aussatz), 6. prašiwka, 7. rak, 8. tok pryskyřice, 

 9. hauba. 



S. 43. 

 1. Slabost neb nedostatek Uáwy. 



Mnohénju dospělému stromu často z nedostatku ži- 

 wící šťáwy nejsilnější wětwe w koruně usychají, a zase 

 jiné wyrážejí wýhony čili wlky. Jeli ostatně strom w ko- 

 řenu zdrawý, tyto wětwe se mu uřeží, a pro zmlazeni ko- 

 runy některé pěknější z těch wlků se ponechají. Rány 

 stromu učiněné odřezáním silných wětwí zamaži se tme- 

 lem zahradnickým, a takto se strom zase po několika lé- 

 tech zotawí. 



