65 



z bukowého popele, do něhož se přidá soli a nehašeného 

 vvápna, a tímto procezeným luhem se omyjí. Toto au- 

 činkuje i k tomu, že se wšecky cizopasné rostliny a ná- 

 sada každého hmyzu wyhubí. 



Aby se kůra dospělých stromů, jeli we pni a wě- 

 twích rozpukána, stala hladká a spolu i hmyzi se zhladili, 

 jestliže se jací pod rozpukanau korau umístili, oškrábau 

 se stromy šornau (podobnau šorně kominické), a též na 

 zimu potrau se pomocí stétky mazem sestáwajícím z wá- 

 pna a hliny. Tento maz dělá se z wápna čerstwě wypá- 

 leného a hnojůwkau wyhašeného, do něhož se přimíchá 

 jílu asi tolik, coby z toho powstala kase, která by se dala 

 natírati stětkau. 



Ještě lepší nátěrka na stromy, jíž se nejen wšecky 

 cizopasné rostliny a nasazený hmyz zmaří, ale stromy 

 také hned bezpečně se mohau uchrániti proti ohryzání od 

 zajíců, jest následující: Wezme se hlína neb jíl; tento se 

 smíchá s wápnem, krwí a howězí žlučí, k tomu se přidá 

 hnojůwky neb čerslwého človvěčího lejna, aby z toho byla 

 kaše tekutá, a tauto se kmeny stromků až ku koruně po- 

 trau. Pro smrad této nátěrky nic na těchto stromech 

 nehryze. Takowauto nátěrkau mělyby se každoročně 

 na zimu wšecky stromy potříti, zwláště ale ty, které mají 

 hladkau kůru, a tudyž uhryzení zaječímu jsau wystaweni. 

 Dobře užíwá se pro zhlazení mechowiny také hnojnice 

 swinské, když se jí potírají pně a wětwe. 



§. 48. 

 6. O praUwce, 



Tato nemoc se poznáwá, když dostane strom hru- 

 bau drslawau kůru, w jejichžto štěrbinách wšelijaký hmyz 

 se zdržuje. Tato nemoc pochází od příliš špatného nebo 

 také příliš nízkého, wlhkého a studeného položení. Tuť 

 není nic jiného potřebí, nežli šornau zahradnickau drsla- 

 wau kůru oškrabati, aby se strom mohl zase potiti a 

 žiwící částky z deště a powětří ssáti do sebe. Toto 

 škrabání šornau dělá wšem stromům dobře, a nejlépe 



Štřpnřský kUí. ^ 



