74 



hruškách. Když se pozoruje, že owoce takto od wos 

 trpí, piiwáže se na wršku stromu láliwice naplněná me- 

 dowau wodau, do nížto wosy wlezau a se potopí. 



§. 64. 

 O ^kwcHch (kleWdcich). 



Skworowé se nejraději skrýwají pod odpadlau ko- 

 rau stromUj a takto ze swých skrýši w čas dozrání owoce 

 wylezauce, nejkrásnější owoce, jakož jsau meruňky a bro- 

 skwe, nazírají a kazí. Těchto se sprostíme, když je na 

 noc nějakým drátem wypudíme z jejich stanowiště , a 

 místo odpuklé kůry zamažeme stromownicí, pak na noc 

 rozwěsíme na strom někoHk wěchýtkň slámy nebo mechu, 

 do nichž oni zalezau, aby se ukryli před nočním chladem, a 

 příštího dne z wěchýtkň oněch se mohau wyklepati a zmařiti. 



§. 65. 

 O mrazích. 



Zimní mrazowé, jestliže mrzne neustále, a nestřídá se 

 odlewa s mrazy, tak brzo štěpnicím neuškodí, leda když 

 po dešti nastane náhlá zima, nebo když na polední straně 

 sníh taje a w noci se udělá náledí ; a wšak i tu uškodí 

 jen jednotliwým stromům, někdy jjn jednotliwým dílům 

 stromů. 



Tím záhubnějši ale jsau ranní a pozdní mrazy na 

 jaře, kteréž pupeny nebo již wyražený kwět w celém 

 okrsku pojednán umoří. Nejnebezpečnější měsícowé jsau 

 dle srownanliwosti powětří Březen, Duben a prostředek 

 Kwětna. 



Proti mrazům jarním není lépe, jako wzduch nad 

 zahradami se wznášející zahříwati. To se stáwá, když na 

 straně zahrady, odkud táhne wítr, zapálíme, když se mrazu 

 strachujeme, o půlnoci dle welikosti zahrady jeden nebo 

 wíce ohňů, aby se kauř jejich táhl po celé zahradě a 

 wzduch zahříwal. 



Mrazy býwají na wětším díle při jasném podnebí, 

 málo kdy při zamračeném, protože oblaky wydychowání 



