101 



owocc broskwowé w^borríjší, a také se dobře na nich 

 daří a roste; jen že jsau stromky samy pro chaulosliwost 

 stromů mandlovvýcli příliš citliwy na mrazy, a stromky 

 štěpowaué na podnožích meruňkowých podléhají toku 

 pryskyřice. Nejlépe se hodí za podnože broskwí a me- 

 runěk stromky z blum a sliw. 



Swestkowé a shwowé druhy štěpují se na blumy a 

 wšecky druhy slíwowé, které nemají příliš silného wzrůstu. 



Jabloně se štěpují na swatojančata *3 ^''í' rajská 

 jablka. Mnozí ale z jabloňowých druhů zůstáwají na 

 swatojančatech příliš zakrsalí, a pro ty se berau za 

 podnož raději slabě rostaucí pláně obyčejných jabloňo- 

 wjxh druhů. 



Muškátowá renetta, bílá zimní kdaule, čerwená letní 

 kdaule, dáwají na obyčejných netuže bujně rostaucích 

 pláních mnohem spůsobnější zákrsky. 



§. 3. 



O rozmnoženi kdauii {Pyrus Cydonia Linn.) , sívutvjancatt 

 mahatebek a sliit^^ t 



Půwod kdaule oznamuje latinské jméno její pyrus 

 Cydonia; dostalať se napřed ze Cydonu čili Cydonie, 

 znamenitého města na ostrowč Krétě, do Řecka, a odtud 

 do Říma. Bez odporu ale jest prawá otčina tohoto 

 stromu jižní Asie; nebo nejen že wůbec málo stromů 

 počátek wzalo z ostrowů, ale žádá to owoce mnoho te- 

 pla, a musí bez odporu pocházeti z krajin wýchodních. 

 Snad přinesli Foeničané kdauii nalezenau na Rhodu a 

 Kandii do Kréty? 



Kdaule jest we swé přirozenosti strom kerowý, ne- 

 majíc prawidelnau, nýbrž jen nízkau rozložitau prostřední 

 korunu. Zřídka kdy roste wýše než 10 neb 12 stře- 

 wíců. Kdaule se wšude daří, jen nesnese půdu příliš 

 písčitau, Ichkau, jakož ani tuze mokrau a těžkau ; milujeť 

 wýsluní, sic opadá její kwět. 



*) JmcQUJo se sivalojančc, protože jeho owoce zraje o sw. Janč. 



