11^3 



Okázíli se wlky, což se při broskwovvých stromfííh 

 hustěji stáwá než při jaderních (wehni často i z neprawidel- 

 ného řezu powstáwají), musí se časně uřezati, léčby jich 

 bylo potřeba k zakryli nějaké mezery. Jeli jich potřeba, 

 musí se časným ohnutím a maudrým wedením proměniti 

 w dobré wětwe. Pakli powstaly neopatrným řezem, mají 

 zahradníku slaužiti k wýstraze při budaucím řezání. Bro- 

 skwowý strom nasazuje owoce na ročních wětwích. 

 Každý rok musí tedy zahradník wychowati nowé wětwe, 

 a hleděti je zachowati; k tomu cíli musí některé starší 

 wětwe zkrátka, jiné zdlauha zřezati, některé pro běžící, 

 jiné pro budaucí rok. Potřebí jest broskwowé stromy 

 wésti wždy raději níž než wýš, a wětwe wždy přiřezá- 

 wati blíže pně, aby nepowstaly na lokte dlauhé nahé 

 wětwe a mezery. Také nesmí žádná wětew státi kolmo, 

 ale wždy přiwázána býti ležatě. Jestliže po několika lé- 

 tech broskwe wybujní, musí se držeti kratší, a nesmí se 

 opomenauti přidati jim čas po čase čerstwé a dobré země, 

 a tak jim přilepšowati. Rány a zbytečné řezání zwláště 

 w nečas musí se při broskwích co nejwíce možná opo- 

 míjeti; proto dobře dělá odštipowání zbytečných ok a 

 mladých wýhonků. 



Na wýhonu pošlém z oka neb z kopulací neb 

 i z raubení nebudiž prwního roku zhola nic řezáno, tře- 

 bas by wýhon dosáhl tlauštky palce a wýšky muže. Takto 

 se jeho koření sesílí, a když se potom na jaře při pře- 

 sazowání zřízne na 3 neb 4 oka, wyžene hlawní wětwe 

 w takowé síle, že brzy nejkrásnější špalír pokryje. 



S. 24. 



Prwni priřezání stromu brcskwowého pro odry k podobě rez- 



sochoivé a jeho dalli Utřeni. 



Jak brzy se stromek se swým jednoročním wýho- 

 nem přesazuje ze školky na swé stanowiště, uřízne se asi 

 střewíc od země až na dwě pěkná oka naproti sobě sto- 

 jící zpět (tak sice, aby se nalézala po stranách). 



Řez se musí státi ode zdi k wenku, aby křiwolakost 

 přišla ke zdi. Ostatní oka a wětwe, pod oněmi dwěma 



