124 



za wetwc hlawm žwolcnýrni, buď se teď wyloini nebo 

 se ještě dwě nechají do zásoby, kdyby snad jedno 

 z oněch dwau wywolených ok buď nějakým hmyzem neb 

 jinak přišlo k zmaření. Pakh šťastně wyhnaly, a jsauli 

 již na jeden neb dwa prsty dlauhé, tenkráte oka pod 

 nimi stojící se wylomí. Tyto dwě wětwe mohau w prw- 

 ním roce dosáhnauti přes jeden loket délky, a wyhnati 

 mnoho wětwiček postranních. Jak brzo tyto dwě hlawní 

 wětwe jen trocha -se sesííí a zdřewnatí, musí býti rowno- 

 wážně nebo trochu wýš uwázány na odry pewným lýčím 

 neb sítím « a sice každý na swé straně w stejné wýšce, 

 aby měl jeden jak druhý stejné položení, aby se štawa 

 mohla stejně rozdělowati, a protož i wětwe stejně rostly 

 a se sílily, což slauží stromku k wehké okrase a užitku. 



Hned w prwnich měsících musí se pitně na to do- 

 hlížeti, jestli jedna wětew druhau nepřehání; sic by musila 

 ona, ježto druhau předhonila, níž a ohnutě býti uwázána; 

 kdežpak hned nucena jest šťáwa wolněji přitékati; nebo 

 by se musila silnější na špičce uštípnauti na jeden neb na 

 dwa palce, což podobně její silně přitékající šťáwu 

 zarazí. 



Sehnutí wětwí může se státi kterýkoliw čas, ale 

 přištípnutí nemá se předsebráti před sw. Janem. 



Jestliže wysazujem stromek ze školky na stanowiště, 

 který již we školce dokonalau rozsocho wau podobu při- 

 jal, musí se s ním naložiti tak jako se stromkem, jenž 

 byl hned prwní rok po štěpowání na swé stanowiště 

 wysazen, s tím jediným rozdílem, že tomuto teprw ze 

 školy wyzdwiženému musilo by ponecháno býti wíce ok, 

 aby mohl také swé kořeny síliti, kdežto onen již na sta- 

 nowišti ujatý kratčeji se zřeže. (Wyswětlení dá §. 25.) 



§. 25. 

 Řezáni w druhém roce. 



Jestliže stromek w prwním roce na dwě oka zříznutý 

 swé dwě wětwe wyžene nestejně, tak že je jedna mno- 

 hem silnější a delší než druhá, musí se hned na jaře při 

 řezání na to dbáti, aby se stejnost dosáhla. K tomu cíli 



