140 



šek a jablek z pěti přehrádekj w nichž každé se naíťzajř 

 dwě, zřídka kdy tři jádra. Tyto přehrádky spojuje upro- 

 střed osa (4chse). Jadřinec jest nokde malý někde welký, 

 někde otevvřen, někde zawřen. Otewřený welký jadřinec 

 jest wýznamný při jablkách kdaulowých. Čím menší ja- 

 dřinec , tím býwá owoce ušlechtilejší. K jadernému 

 owoci náležejí jablka , hrušky ^ kdaule a wše, co má 

 jadřinec. 



Jahodník (die Erdbeerpflanze). 



Keř (Strauch). Mezi keře počítají se dřewné by- 

 liny, které se dle swé přirozené povvahy rozkládají nízko 

 při zemi, a dosahují jen nepatrné wýšky a síly. 



Koruna čili koš jest saujem wšechněch wětwí 

 celého stromu. Její twar jest při každém owocním druhu 

 rozdílný a i u jednoho každého druhu zase rozličně se 

 lišící, tak, že znalec we štěpařstwí již dle koruny mnohý 

 druh uhodne. Hrušky dělají obyčejně jehlancowitau, ja- 

 blka vvíce kulatau a rozložitau korunu. 



Krátký řez, wiz Řez krátký. 



Křižaly jsau nakrájená a usušená jablka neb 

 hrušky. 



Kwětm tečka (bradawička, Stempelpunkt) nalézá se 

 u owoce peckowého na místě býwalého kwětu. 



Mahalehka (prunus Mahaleb) hodí se za podnož 

 pro zákrskowé třešně. 



Maliník (Himbeerstaude). 



Nálet neb mlha jest bělawý neb modrawý prášek, 

 jenž se shledáwá u mnohých druhů kdaulowých a růžo- 

 wých jablek, u nichž jest ráznau známkau, a též u owoce 

 peckowého zwláště šwestkowých druhů se nalézá, a slauží 

 owoci za zwláštní okrasu. 



Oko jest pupen, z něhož na jaře powstáwají lupenv, 

 dříwí a owoce. Protož jsau oka owocná, dřewná a li- 

 stowá. Z ok owocných neb kwětných osazuje se kwět 

 a owoce, z ok dřewných wynikají ratolístky, a z ok lu- 

 penowých powstáwá lupení. Též jsau oka slepá neb spící, 

 která spí a newyrážejí, lečby krátkým řezem wětwí k tomu 

 byla nucena. Slepá oka sedí wětším dílem nejdoleji na 

 wětwích, a jsau malá a nepatrná. 



