141 



Pargamentni nazýwá se liruííka , když má podobu 

 pargamutek. Tento názew wztahuje se na podobu, Par- 

 gamentni se nazýwají wšecky bruškowé druhy, které mají 

 podobu okraublau. 



Pargamutkowá jest Inu^ika, když má chuť parga- 

 mutek. Od prawé pargamentky se žádá mimo okrauhlau 

 podobu wclmi jemné, tuhé a sladké maso. 



Peckowé tíwoce. K tomu náleží meruňky, broskwe, 

 třesné, wišné a wiecky druhy peckowé a slíwowé. 



Peň Qruncus^ jest díl stromu , jenž spojuje ko- 

 runu s kořeny a zcela prázden jest wétwí. 



Polokmeni nazýwají se ovvocní stromowé, jimž se 

 hned asi na ^4 "^l* loket wýšky od země nechají osazo- 

 wati wétwe. Takowí stromowé. weinai záhy nesau, a 

 jsauce skoro od zemé kolkolem do hodné wyšky poro- 

 stlé wétwemi, poskytují také hojné owoce. Jest mnoho 

 sadařů, kteří si w polokmeních welmi oblibují a je wy- 

 chowáwají. 



Re-zowý nálet neb rezowp- skwrny jsau pokoženélá 

 neb šedá místa na kůži a slupce owocní. Tak jest ko- 

 žené jablko skoro docela rezowými skwrnami pokryto. 

 Hjuška krasanka jest časem skoro do polowice rezowým 

 náletem potažena. 



Rozkal jest rozewřenina stromku nožem při raubení 

 naštípnutá. 



Hapik nazýwá se nitkowitý pozelenéný dílec, jenž 

 spojuje lupen s wétwí. 



Srdcotoka (Herzkirsche) jest třesné s mékkým 

 masem. 



Strom nazýwají štépaři wšecky dřewné byliny, které 

 mají jen jeden peň hodné délky a síly, a nad ním teprwa 

 we wyšce rozkládají korunu. 



Slupina jest powrchní pokrywka masa u jaderního 

 owoce; u peckowého owoce nazýwá se ona pokrywka 

 kdze; pročež se prawí: slupina ablka a hrušky se olu- 

 puje, kůže u šwestek a třešní se stahuje neb swláčí. 



homolka jsau u jaderního owoce pozůstatky kwétu 

 (Botze, Potze). 



Stopka se nazýwá nitkowý a pozelenélý dílec, jenž 



