171 



má se wykonáwati pro jejich špatné kořeny zmlazowání 

 koruny , kteréž se má predsewzíti, když stromy již jen 

 krátké neb zhola žádné rauby neosazují. Jak se hruš- 

 kowé stromy rozmnožují, wiz w dílu I. kap. III. VI. VII. 

 a VIII., kdež bylo o spůsobích štěpowání jednáno. Hrušky 

 dle jejich podoby tříditi (klassifikowati) jest ješlé mnohem 

 tíž než u jablek, ponéwadž se w podobě málo od sebe 

 liší. Pročež i hrušky jen w letní, podzimní a zimní jsem 

 rozdělil. 



Letní hrušky dozrají každoročně na stromu, a hodí 

 se hned ke snědku. Podzimní hrušky dozníwají teprwa 

 na loži owocním, a dají se od Října až do Listopadu 

 držeti. Wýjimky delšího uchowání činí studené léto, půl- 

 noční stanowiště a studené sklepy. Zimní hrušky dozrá- 

 wají teprwa ku konci Listopadu, a dají se držeti až do 

 jara. Cas jejich dozrání býwá obyčejně delší než hrušek 

 podzimních. INeznání času dozrání spůsobilo u mnohých 

 hrušek zimních křiwý úsudek o jejich dobrotě. 



Wšecko letní owoce trwá jen krátký čas, a čas do- 

 zrání jest lehko, zwláště u hrušek, poznati; ale hrušky 

 zimní musí býti w prawý čas jedeny; neb jen tenkrát 

 mají wznešenau wůni a cenu. Jedíli se dříwe, nestojí za 

 nic, a proto od lidu w ovvoci tomto nezběhlého wyho- 

 zeny býwají co wařilky. Často se to již přihodilo wý hor- 

 ným hrnškowým druhům, jakož jsau pargamenlka Bug^o- 

 wa, pargamentka Solepská, německá muškatelka, a jiným. 



Poznamenání: nd. — malá jest hruáka, když má měně než dwa caule 

 w průměru. 

 prost. — prostředni, když její průměr obnááí od 2 až 2'/^ naule j 

 Tvl. — welká se nazýwá, kteráž má w průměru pres 3'/j caule. 



