i 99 



ODDĚLEHIÍ DRUHÉ. 



o owoci peckowém. 



KAPITOLA I. 

 O swestkdch. 



I. O půwodu a wlastnostech jejich. 



Že ušlechtilejší druhowé šwestek (prunus) pocházejí 

 z teplé Asie, zwlášté z wyborného údolí Cólesyrie, nej- 

 krásnější provincie země asiatské, w níž bylo hlawní mě- 

 sto Damaskiis, jest nepochybné; neb Theophrast zmiňuje se 

 o mnoha šwestkowých druzích, ježto w úrodné planině 

 Sýrie a Damašku rostly, a do Ewropy přiwáželo se tehdáž 

 sušené owoce z té krajiny. Odtamtud dostaly se šwestky 

 do Řecka a pak do Wlach. Za času Plinia počítala wlaská 

 zem již hodně mnoho druhů šwestek; neb tento již skoro 

 o 30 druzích se zmiňuje. W Německu nebyl před dwěma 

 sty léty šwestkowý strom mnoho znám. Co se týká nej- 

 obyčejnějších, ale také nejužitečnějších druhů šwestkowých, 

 totiž našich obyčejných šwestek, nalézaly se sice již w 16. 

 století okolo řeky Nekar we Wiirtenbersku, ale ještě jen 

 co welká wzácnost; w sedmnáctém století pak se wůbec 

 rozšířily, zdomácněly, a s naším podnebím a půdau tak 

 se spokojují, jakoby zde byla jejich otčina. 



Mnohé druhy šwestek dají se wýborně od pecky we 

 swé dobrotě rozmnožiti. — Strom šwestkowý nesnese žá- 

 dného příliš studeného podnebí, daří se toliko w mírném 

 zeníěpásu , a čím teplejší položení strom šwestkowý má, 

 tím lepší jest jeho owoce. Daří se w každé půdě jen 

 prostřední dobroty a nepříliš suché ani tuze mokré ; 

 předce wšak w dobré, mastné a wzdělané půdě jest owoce 

 jeho mnohem wětší a krásnější. Swestka náleží k druhům 

 owoce, které osazují jen prostředně welkau korunu a swé 

 wětwe nesau do wýšky. Koruna šwestkowá zaujímá oby- 



