19 



namn af Perlemusslor allment bekanta der till de tienligaste, 

 hwilka finnas i de masta och största strömmar i Swerige, hälst 

 uti forssarne, at iag icke twiflar med mindre sådan Perleplantering 

 här mycket lyckeligen kunde anställas. 



Jag har läsit i Resebeskrifningarne öfwer Ghina, och som 

 redan mer än för 15 åhr sedan af trycket utkommit, hurusom 

 Chineserne, hwilcka i åtskilliga måhl öfwerträffa Europaserna at 

 imitera Naturen, hafwa påfunnit at med konst förmå Musslorne 

 till at frambringa perlor, ty är mycket möijeligit, at förenämde 

 Hedenberg hafft tillfälle i Ghina at se perleplantering och lärdt 

 den konsten, som i sig sielf är ganska simpel. 



Den som läs förenämnde beskrifningar och något litet förstår 

 sig på naturen af musslor, kan intet annat, än lära konsten, om 

 han gifwer sig tid at något litet experimentera, hwarföre iag icke 

 ser ordsaken, at mer bemälte Hedenberg uti sine swar till Höglofl. 

 Kongl. Collegium behöfwer hålla en konst, som redan så godt som 

 tydeligen är beskrefwen, hemlig, och jag undrar nogsamt, hwarföre 

 icke andra Europeiska nationer redan stält i werket Perleplantering 

 på sina orter. 



Musslorna prepareras till perlor i Ghina på 2:ne hända sätt; 

 det ena skier, då corpus till Perlan på inre sidan häfftas, det 

 andra, då skahlet genomboras och corpus inträdes samt häfftas 

 med tutanego'. Sjelfwa corpus brukas hos Ghineserna af 2:ne 

 hända slag: antingen af en solid swärfwad skahlglob, eller ock af 

 dess miöhl, som blifwit coagulerat med safften af bladen på Gheta 

 kong-lao^ etc. 



Sedan iag skaffat mig någorlunda kundskap om Perlors pro- 

 ductionen, har iag hållit det hemligt och förnögt mig sielf af det 

 som ett curieust experiment i naturen, utan at uptäcka det för 

 någon dödelig. Jag har wäl offta tänckt ingifwa det i Wetenskaps 

 Academien eller ock framställa det i en publique Disputation, men 

 då iag på andra sidan ansedt saken har iag detta aldeles å sido 

 satt, som iag hållit för betänkeligit at med curieusitet skada många 

 och besynnerligen mitt fädernesland; ty om denna konsten skulle 

 allmänt blifwa bekant och werckstäld, skulle ofehlbart åtskillige 

 lida, ty iag kan intet annat se, än at Perlor redan i fäderneslandet, 

 såsom ett redbart Gapital, nu för tiden stiga till några tunnor guld, 

 hwilcka derigenom aldeles kunnat mista sitt pris; iag har ock sedt 

 förut, at, om Perleplanteringen skulle allmänt hos oss anställas, 

 kunde hon icke länge hållas döljd, förrän wåra grannar i Norige, 



