128 



2 på Magister Clewberg, som nu wistas i Paris, hwilken för- 

 wärfat sig dett allmänna loford att han i detta språk gått ganska 

 wida. 



3 på vice Bibliothec. Burman, som man allmänt wett förstår 

 detta språk, och till förene flere gånger warit pä förslager upförder 

 till Professioner för sina meriter och erudition.* 



C. Linnaeus. 



Egenhändigt i Acta till Consistorii academici protokoll för den 27 Maj 

 1746. 



' Consistorii förslag blef: 1. C. A. Clewberg, 2. O. A. Burman, 3. L. 

 Benzelstierna, af hvilka den sistnämnde erhöll platsen. 



75. 



Jag conformerar mig med Ampl. facultatis Theologicae utlå- 

 telse, men där jämte skulle hålla före, at äffter Profess. Ihre uti 

 sin förklaring icke utlåtit sig i sielfwa saken, som doch af Ampl. 

 Facult. Theologica tämeligen tydeligen påpekas, han då först af 

 Consistorio Academico måtte höras, huru han siua egna ord för- 

 stodo; hälst jag är nogsamt öfwertygad, at en Professor, som sig 

 så ganska mycket i lefwerne och erudition distinguerat, ofelbart 

 aldrig williande och wettande måtte sökt at stöta några satser, 

 som warit uti Guds rena ord oss uppenbarade; igenom hwilket 

 medel äfwen saken får det lius hon bör!^ 



Carl Linnaeus. 



Egenhändigt original bland Acta till Consistorii academici protokoll för 

 den "/lo 1746. 



^ Allbekant torde vara den rättegäng, som på grund af en till Kungl. 

 Maj:t af biskop Lundius ingifven »beswärsskrift» inleddes mot den berömde 

 språkforskaren Joh. Ihre, och hvaruti Consistorium academicum skulle vara 

 dömande. Det påstods nämligen, att Ihre i ett program lemnat en framställ- 

 ning af förhållandet mellan den naturliga och den uppenbarade religionen, 

 hvarvid han tillerkänt åt förnuftet en så stor betydelse, att det strede mot de 

 af ortodoxien fastställda dogmerna. Teologiska fakulteten, som först hade att 

 yttra sig, ansåg sig böra, om än i försiktiga ordalag, uttala sitt ogillande af 



