129 



Ihres åsikter, och häri instämde Consistorium academicutn; blott tvenne pro- 

 fessorer voro af en i viss mån afviicande mening. Den ene af dem var Linné, 

 som afgaf ofvanstående votum, hvilket hade till påföljd, att kanslern återre- 

 mitterade handlingarne, på det att Ihre skulle få tillfälle att afgifva ytterligare 

 förklaring. Slutresultatet blef dennes fullständiga seger. 



76. 



Memorial. 



Alla menniskors uppehälle grundar sig på privata oecono- 

 mien. Privata oeconomien är intet annat, än culture af stenar, 

 wäxter och djur; ty annat, utan elernenterna, hafwom wi intet i 

 hela werlden; och utaf desse 3 hämtas rudimaterierne til all ting. 



På den privata oeconomien stödjer sig den allmänna, så at 

 intet rike kan bestå utan privat oeconomie. Den v^rillaste öde- 

 mark, uti hwilken knapt en sparf skulle kunna föda sig, kan ige- 

 nom god oeconomie blifw^a det härligaste land. 



Ju längre man kommer åt norden, ju swårare blifw^er cultu- 

 ren; der sielfwa kölden står emot vegetation. Menniskorna, som 

 sielfwa först kommit ifrån de wärma länder, och sedermera ut- 

 widgat sig åt de kallare, hafwa äfwen fördt med sig sades wäx- 

 terna och andre fruktbara träd och örter ifrån et warmare climat; 

 är alltså intet underligit, at desse mer lida af wår köld och altså 

 hos oss med större beswär cultiveras. Detta är orsaken, hwar- 

 före wåra widsträckta länder, jemte fiällen i Wärmeland, Dalarne 

 och Jemtland, Ångermanland, Öster- och Wäster-Bothn, utom 

 Lappland, än i dag bestå til en stor del af willa skogar, widt 

 sträckte Finnemarker, stora öknar och allmänningar, som mycket 

 få inbyggare kunna nära och föda. Wore icke kölden här så 

 häftig, hade desse länder långt för detta blifwit lagde til åkerfält; 

 ja, wore icke den häftiga kölden här i Swerige så stark, kunde 

 wårt Fädernesland föda 10 å 20 gånger flere inbyggare än det nu 

 med plats kan uppehålla. 



Engelsmännerne, som fram för andra flitigt arbetat uti priva- 

 ta oeconomien, hafwa ändteligen giordt sitt land millioners båt- 

 nad, sedan de påfunnit at föra ifrån America, och de der med 

 England under lika högd liggande provincier, hwarjehanda gräs- 

 wäxter och trän, utan at längre hålla sig wid gamla gnidet med 

 de söderländske wäxter. 



Linnés bref växling 1. 9 



