217 



Ar frågan huru wettenskaperne skola upplifwas med bestå- 

 ende af gjorde publique författningajr, så har jag icke et ord att 

 anföra; ty wi äro alle edsworne undersåtare, och täfla att efter- 

 komma Kongl, Maij:sts ordres til pricka. Men är frågan om råd 

 eller project til en ny inrättning med Academiska wärcket, och 

 man får fritt, oagtat alla hit in till tagne författningar, säga sin 

 mening, så blifwer min tancka följande: 



Wettenskaperne äro redan i flere seculis och wid så många 

 Academier i Europa drefne, att jag tycker mig icke behöfwa med 

 ljus ooh lyckta söka om ljusa dagen, hwad en långsam experience 

 lagt för allas ögon. 



Upsala Academie har, ifrån långliga tider tillbakars, haft an- 

 seende ibland de Europeiske Universiteter; men nu klagas i all- 

 mänhet, att wettenskaperne aftaga så här, som wid de andre in- 

 rikes Academierne, och jag kan ej näka att ju så skjer. 



•Jag wet intet om Upsala Academie har haft mera anseende 

 än emillan åren 1740 och 1750, då framledne Academie Gancel- 

 leren Grefwe Carl Gyllenborg med så mycken ifvver och åhoga 

 uppmuntrade så Docentes som Discentes til aemulation. De Theo- 

 retiska wettenskaper med flere hade redan ärnått ansenlig högd, 

 såsom Philosophie, Historie, Moral, Theologie, Jurisprudence och 

 humaniora eller lärda språken ; men i detta tidehwarf upplifwades, 

 liksom å nyo, Astronomie med Observatorio, Praxis Medica 

 med Nosocomio, Botanique med horto botanico, Ghemie med 

 laboratorio, Physique med apparatu, Anatomie med praeparatis, 

 Oeconomie med modeller &c. hwarigenom Academien want et 

 stort utseende, så innom som utom riket. Det war då nöje att 

 se, med hwad flit och åhåga, så Docentes som Discentes arbetade. 

 Hwad lärda ungkarlar planterades icke då öfwer hela riket? Åt- 

 minstone wet jag förwisso att Medicin^e alumni ingen tid hafwa 

 warit mera underbygde med solid erudition. 



Ifrån 1750 tycker jag mig sedt huru wettenskaperne alt mer 

 och mer aftagit, och ännu continuera i sit aftagande hos os. In- 

 gen ting sker utan orsak, och effecten kan intet häfwas utan or- 

 saken först afrödjes; ty bör man söka, hwad förändring skjedde på 

 samma tid med wåra Academier, då hela saken kommer i klart 

 ljus. 



Wid denna tiden begyntes en ny epoche för lärosäten; Aca- 

 demierne blefwo omstöpte ifrån Academier til Gymnasia illu- 

 stria, dock med behållning af Garacteren; Docentes blefwo satte 



