340 



ska namn, och där uti hela wiutren sofwer. Detta har fuUer nå- 

 gon gång påmint Lappen, som om natten frusitt, att han samma 

 imitera försökt, då han funnit att rötterna hophänga som en ryda^^. 



Jag skulle ock snart persvaderats, att wåra brukeliga Rydor 

 (rkafringar Scanis et Smolandis:) warit giorda ad imitationem hujus 

 musci, emedan de så lika äro, där denna warit tillförne bekant. 



Jag recommenderar min säng att af resandom allenast för- 

 sökas, då jag är wiss att de, som jag, häruti lära sofwa flere än 

 en gång. 



I Linnean Societys bibliotek i London, sammanbundna till en bok in 4:o 

 med titel: Linn^us. Ms. Observationes. 



^ Såsom otVan omnämnts, inlemnade Linné jämte sin reseberättelse en 

 förteckning på de observationer eller »rön», som han mider färden gjort, till ett 

 antal af minst 206, rörande föremål och förhållanden inom djur-, växt- och 

 stenrikena, ekonomiska ämnen m. m. Hans förhoppning var uppenbarligen, 

 att Vetenskaps-societeten skulle därur utvälja några och genast besluta om deras 

 intagande i Acta. Så skedde dock ej, och det var därför säkerhgen en känsla 

 af missbelåtenhet, som gaf sig luft, då han nedskref följande: »Om trycket 

 giordes eij någon anstalt. Eij häller virille societeten utwällia observationer, 

 till hka ändå jag catalogen ingifvvit. utan då alt woro färdigt, wille utwällia 

 hwad reellast woro.» 



På grund häraf inlemnade han i December 1732 de tre här meddelade 

 »observationerna». Äfven beträffande dessa blefvo hans förhoppningar gäckade; 

 de upplästes vid sammankomsten den ^'a följande år, men — såsom Linné själf 

 uppgifver — man fann, att det »war för långt skrifwet, fast sine ambagibus; 

 tycktes eij häller wara nog reelt. Så cultiveras oeconomien i Sverige!» Följden 

 häraf blef, att det enda af hvad Linné iakttagit i Lappland, som fick plats i 

 Societetens Acta, blef hans Florida Lapponica, anmärkningsvärd äfven där- 

 för, att det är det första tryckta arbete, hvari sexualsystemet finnes anwändt. 

 Början däraf finnes i Acta Literaria för 1732, och fortsättningen utlofvades 

 skola komma »proxime». Detta löfte infriades dock först 1738, då den för 

 1735 afsedda tomen ändtligen trycktes. 



^ Det inom [ ] satta har af Linné sedan öfverstrukits. 



^ Likaledes. 



* JoH. Jag. Wepfer, född 1620, död 1695, bosatt i Schaffhausen. Hans 

 arbete Ciciitce aquaticm historia et noxce commentatio illustrata (Basel 1679) 

 förklaras af Haller (Biblioth. botan. I p. 602) vara »eximium opus et ex prae- 

 cipuis artis nostrae fontibus», fastän det »magis ad rem anatomicam et prac- 

 ticam pertinet, minus ad rem herbariam». 



^ Simon Paulli (här felaktigt benämnd Paulinus), född 1603, död 1680, 

 lifmedicus vid danska hofvet och botanices professor i Köpenhamn, omtalar 

 i sitt stora arbete Qnadripartitum botanicum, att han i Norge samman- 

 träffat med en generalmajor Georg Reichwein, hvilken visade sig ega sådana in- 

 sigter i naturalhistoria, att man kunde frestas att kalla honom »revidivus 



