Dicranum. 99 



N. Xacli Hagen itiil der var. r(mg,?stum im ganzen (leltiele - fq. von der Ebene bis in die 

 alpine Region. 



Europa. Kauliasus, Sibirien, Japan, .Nord-Amerika. Kommt auch auf SpilAbergen und im arkl. 

 Nord-Amerika vor. 



var. faicifolium Braithw. Brit. Mossfl. p. 153 (1883). 



Dunkelgrüne Pfl. Blätter sicheltörmig-einseitswendirt. kürzer und breiter 

 zugespitzt, unterseits stark mamillös; Zellen weit herab ausgezeichnet (luadratisch 

 und querrektangulär. 



F. .4('. Saltvik. Kuggsund, an lie^cbatteten Felsen (Broth.). 

 England. Nord-Deutschland . 



var. angustifolium Arn. et Jens. Moos. Sarekgeb. p. 170 (1910). 



Blätter schmäler, länger und schmäler zugespitzt, spärlich gesägt bis ganz- 

 randig; Zellen des Pfriementeiles dickwandiger, in der Mehrzahl rektangulär. 



S. LuL. .Sarekgebiet. 



var. tortum Arn. et Jens, in Bih. K. Sv. Vet.-Ak. Handl. Bd. 21. Afd. 111. 

 No. 10, p. 47 (1896). 



Schlankere Pfl. Blätter nicht einseitswendig, abstehend, trocken an der Spitze 

 gedreht. 



S. A«g. Ta>jö, TäsjöedeL auf sumpfigem Boden. 



var. congestum (Brid.) Husn. [Dicranum congeslum Brid. Sp. musc. 1. p. 176 

 (1806).] 



Blätter breiter, kürzer zugespitzt, unterseits nicht oder schwach mamillös; 

 Rippe Ve — V9 tles Blattgrundes, nicht oder kurz auslaufend: Zellen oberwärts un- 

 regelmässig, rektanguläre mit triangulären und rhombischen gemischt. 



An ähnlichen Standorten wie die Hauptart. 



F. AI. Eckerö. Jomala. Geta. Saltvik. Sund. VArdö. — Ab. Korpo. Pargas. Karuna. Kimito. 

 Finby. Bromarf, Uskela. Lojo. Vichti.s. — -V. Ekenä.s. Kyrkslätt. Esbo. Heisinge. Sibbo. BorgA. — Ka. 

 Sippola. Wiborg. — ■ Ih. Kivennapa. Muola. Sakkola. Pyhäjärvi. — S(. Björneborg. Eurajoki. Karkku. 

 Pirkkala. Ruovesi. — Ta. Janakkala. Lammi. Im südöätl. Teile st. fq. (Norrl.). Luhanka und Korpi- 

 lahli st. fq. (Vain.). — Sa. Willmanstrand. Kangasniemi. — Kl. Parikkala. Jaakkima. Valamo. Pälk- 

 järvi. — Kol. st. fq. (Elfv.). — Oa. Närpes. Vasa. Replot. — Tb. Virrat. Keuru. Petäjävepi. Jyväs- 

 kylä. Laukaa. Viitasaari. Pihtipudas. — Sb. Kuopio st. fq. — fq. (Link.). Nilsiä. Maaninka. Pielavesi. 

 - Ab. Juuka. Joensuu. — Kon. Gorka. Suopohja. Käppäselkä. Dianova üora. — Om. Vindala. — 

 (Ih. Kajana. Paltamo. Sotkamo. Kuhmoniemi. Puolanka. Suomussalmi. — Kpom. Rukajärvi. Särki- 

 järvi. Voivaara. Kem. — 06. Pudasjärvi. Rovaniemi. Zw. Aavasaksä und Turtola fq. (Hult). — K. 

 Kuusamo, an vielen Fundorten (Broth.). — Kk. Kivakkatunturi. Soukelo. — Lhem. Zw. Kolari und 

 Pallastunturit fq. (Hult). In der Nadelwaldregion längs dem Muonioflusse fqq. (Norrl.). — L-?. In der 

 Birkenregion fq. und in der alpinen Region st. fq. (Norrl.). — Li. In allen Regionen fq. (Hult). — In allen 

 Teilen der Halbinsel Kola fq. (Broth.). 



var. flexicaule (Brid.) Wils. Bryol. brit. p. 77 (1855). [Dicranum flexicaule 

 Brid. Bryol. univ. I. p. 121 (1826). — D. congestum var. fle.ricaule Bryol. eur. fasc. 

 37/40, p. 36. t. 29 y (1«47).] 



Stengel bis über 20 cm, bogig aufsteigend, locker beblättert, kaum filzig. 

 Blätter sichelförmig-einseitswendig, oberwärts am Rande und am Rücken der 

 Rippe gezähnt; Zellen oberwärts sehr unregelmässig. Seta 2,5 — 3,5 cm. Kapsel 

 trocken stark eingekrümmt und unter der Mündung eingeschnürt. 



Am meisten an feuchten, schattigen Felsen. 



F. A. Lemland. Sund und Föglö an einzelnen, Saltvik an mehreren Fundorten (Born.). — Ab. Abo, 

 Hirvensalo. Jänissaari (Buch). Pargas, Kvidja (Elfv.). Finby (Broth.). Bromarf, Prästbärget (Sundv.). 

 Uskela. Linnamäki (Lindb.). Lojo, Lesaari (Lindb.); Torhola (E. af H.). — N. Ekenäs, Hermansö (Häk. 

 Lindb.). Borgä, Porto und Lillpellinge (Broth.). Hogland (Lindb.). — Ka. Wiborg, Juustilanjärvi (Buch). 



— Ta. Hausjärvi, Hikiä (Huum.). — Kl. Kurkijoki (Jusl.). Valamo (W. Nyl.). — Kol. Salmi, Käsnä- 

 selkä (Pes.). — Oa. Ya^^a, Yassklot (Broth.). — Tb. Petäjävesi. Ketlulanvuori (Ruor.). — Sb. Maaninka, 

 Haatala, Haukkavuori (Roiv.). — Kb. Pielisjärvi, Kolivuori (Linnan.). — Om. Vindala, Viitaniemi und 

 Rappukallio (Backm.). — Oh. Kajana (Lackstr.). — 06. Pudasjärvi (Broth.). Simo (H. Lindb.). Rova- 

 niemi, Pöyliövaara (Brenn.). Aavasaksä (Nyb.). — K. Kuusamo. an vielen Fundorten (Nyb., Broth., 

 E. af H.). — Lkem. Kittilä, Ylläsjoki (Hult). Kemijärvi (Huum.). Kuolajärvi. Sallatunturi (Linnan.). 



— Li. Inari. Toivoniemi (Hult). — Lim. Tschun (Broth.). — Lt. Tsipnavolok (B.). 



