180 Grimmia. 



an mehreren Fundorten (Vain.). — Sa. Willmarstrand (Buch). Kangasniemi, Pyhämäki und Suomäki 

 (Lackstr.). — Kl. Kurkijoki, Ovaska und Taskinen (Jusl.). Valamo (Lindb.). Jaakkima, Ramola (Sundv.). 

 Sortavala (W. Nyl.); Haavus, Haukkarinta (Link.); Kirjavalahti fq. (Norrl.). Impilahti, Pullinvuori 

 (Broth.); Majatsaari (Popp.). Ruskeala (Simni.). Suistamo, Jalovaara, Hypinkallio (Link.). Pälkjärvi, 

 Könönen (Broth.). — Kol. Salmi. Leppälä (Pes.). — Tb. Virrat, Toriseva (Broth.). Pihlajavesi, Lehti- 

 mäki (Norrl.). Jyvä.skylä, Ylistö (Sunt.). Laukaa, Vihtjärvi (Broth.). Konginkangas (Broth.. E. af H.). 

 Yiitasaari, Pärmäsmäki (Broth.). — Sb. Virtasalmi, ilontola, Kirvesmäki (Kyyhk.). Heinävesi, Palokki, 

 Kultaniemi (Kot.). Kuopio, an mehreren Fundorten (Link., Kot.). Kaavi. Siikajärvi, Kypäräisvuori 

 (Kyyhk.). Juuka, Halivaara (Kot.). Maaninka. Haatala. Haukkavuori (Roiv.); Pöljä, Saarisenmäki 

 (Kyyhk.). — Kb. Tohmajärvi, Hiienmäki (Broth.); Kemie, Jalajanvaara (Oesch). Juuka, Larinsaari 

 TelynTaara (Linnan.). — Ob. Rovaniemi, Hepokallio (Hult). Aavasaksa (Buch). — A'. Kuusamo, Autin- 

 köngäs (Broth.); Korojoki (B.); Kotakallio (B.); Yasaraperä, Ruoppijärvi (E. af H.); Kitkajoki, Jyrävä 

 (Broth.); Oulankajoki. Kallioperänvaara (B.); Paanajärvi (Sil.); Mäntyvaara (Broth.). — Kk. Kivakka- 

 tunturi (B.). — Lhem. Kittilä (Hult); Äkäskurkio und Savio, nördlich vom \llästunturi (H.). Kuola- 

 järvi, Sallatunturi (E. af H.); Pyhäkuru (E. af H.). — Le. In der Nadelwald- und Birkenregion zerstreut 

 (Norrl.). Kilpisjärvi, Pietsovaara, Saana, Malla und Saivovaara, in der alpinen Region (Norrl., Kot.). — 

 Li. Inari, Kultala fq. (Hult); Kodossuannonpää, Peldoivi, Ailigas und Naamijärvi in der Birkenregion 

 (H.); Saariselkä, Akonhärkäkuru in der Nadelwald- und Birkenregion (H.); Leviövaara und Pyttel- 

 vaara in der Nadelwaldregion (H.); Muddusjärvi (H.). Utsjoki, Patsjoki, Tsitsanjorga (Popp.); Ylä- 

 jalve, auf Baktevarre und Kistuskaidde (Ranck.); Outakoski, auf Bodu.«varre (R.); Nuvvus. auf Nuovu.«- 

 varre (R.). — Lim. Kandalaks, Krestovaja und Schelesnaja, in der Nadelwaldregion (Sahib., Broth.). Umba 

 (Kihlm.). Tschun und Hibinä, in der alpinen Region (Broth.). — Lt. Saariselkä, Pippo-oja (Roiv.); Rots- 

 vaara, Pomjatkivaar und Lambovaar (R.). Abramova Pahta, Karaulnaja Pahta und Srednij am Kola- 

 busen (Broth.). — Lmur. Teribjerka, Karlovka und Varsinsk (Broth.). — Lp. Katschkova und Ponoj 

 (Broth.). Maloje Brevjannoje (Kihlm.). 



S. Sm. und Boh. an mehreren, ög., Vg., När. und Dld. an wenigen Fundorten, Hlsl. — L. 



N. In allen Ämtern ± fq., in der Ebene des südöstlichen Teiles jedoch st. r. Steigt bis 1,300 m hinauf. 



Europa, Nord-Amerika. 



U n t e r g. V. Schistidium (Brid.) Schimp. Coroll. p. 45 (1856). [Schistidium 

 Brid. Mant. p. 20 ex p. (1819); Bryol. eur. fasc. 25/28 Mon. (1845).] 



Autözisch. Blätter starr, oberwärts meist gekielt, trocken nicht spiralig um 

 den Stengel gedreht; Rippe am Rücken vortretend. Scheidchen sehr kurz und 

 dick. Seta gerade, kürzer als die Kapsel. Kapsel eingesenkt, regelmässig, glatt; 

 Spaltöffnungen spärlich, funktionsos, selten fehlend. Ring meist nicht differen- 

 ziert. Columella sich vom Kapselgrunde ablösend und meist mit dem Deckel ab- 

 fallend. Haube nicht den Deckelrand erreichend. 



251 Grimmia alpicola Sw. Muse. suec. p. 27 et 81.1. 1. i. 1 (1799). [G. apo- 

 carpa v. alpicola Bryol. eur. fasc. 25/28, p. 8 (1845).] 



Weiche Pfl. in schmutzig gelbgrünen, fast kissenförmigen Rasen. Stengel 

 bis 2 cm aufrecht Blätter trocken locker an legend, aus breit lanzettlicher Basis 

 zu einer breiten, meist abgerimdeten Spitze verschmälert, bis 2,5 mm lang, mit 

 ± weit herauf umgebogenen, oberwärts doppelschichtigcn Rändern; Rippe vor 

 der Blattspitze aufhörend; Zellen glattwandig, oberwärts rundlich, abwärts qua- 

 dratisch, am Grunde neben der Rippe kurz rektangulär. Kapsel verkehrt-eiförmig, 

 gelbbräunlich, entdecken weitmündig; Wand 5 — ßschichtig; Zellen des Exothe- 

 ciums ziemlich unregelmässig, um die Mündung querbreiter, die übrigen rundlich- 

 oval, mit stark verdickten Zellecken Sporen 16 — 20 ,", gelbgrün. Deckel flach- 

 gewölbt, mit kurzem, schiefem Schnabel. Haube kegel-kappenförmig. Sporenreife 

 im Juni und Juli. 



An Felsen und Steinen des fliessenden Wassers. Nordgrenze auf Spitzbergen. 



F. AI. Saltvik, Kvarnbo (Born.). — A7. Sortavala, Kirjavalahti (Lindb.). Suistamo, Loimalanjoki 

 (Broth.). — Kol. Petrosavodsk (Kullh.). — Ta. Luhanka, Tammijärvi (Vain.). Korpilahti, Rutalahti 

 (V.). — Tb. Jyväskylä, Korkeakoski (Vain.). — 06. Kiiminki (Nyb.). Pudasjärvi (Nyb.). Simo (H. 

 Lindb.). — Lkem. Kuolajärvi, Tenniönjoki (Linnan.).- — Le. Kilpisjärvi, fq. (Kot.). — Li. Palokoski 

 (Hult). — Lim. Lujauri-urt, Siejtjavr (Kihlm.). — Lt. Zw. Kandalaks und Kola (Brenn.). Kola (Fellm.). 

 — Lmur. Lovosersk (Kihlm.). — Lp. Ponoj (Brenn.). 



S. Gstr., Äng., Hrjd., Jmt. und LuL. 



N. An wenigen Fundorten in Sm., K., H. und .ST.. meist in der alpinen Region. 



Zentral-Europa, Sierra Nevada, Nord-Amerika. 



