352 Bartramia. 



512. Bartramia ithyphylla BricL Muscol. rec. II. P. III. p. 132. t. 1, f. 6 

 (1803). 



Synözisch. Pfl. in lockeren bis dicliten, etwas starren, bläulich- oder gelblich- 

 grünen Rasen. Stengel aufrecht, bis 4 cm, mit 1 — 2 subfloralen Sprossen. Blätter 

 aufrecht-abstehend, auch trocken steif, aus weissglänzendem, oben etwas breite- 

 rem Scheidenteile plötzlich in eine borstenförmige Pfrieme verschmälert, bis etwa 

 6 mm lang, mit aufrechten, in der Spitze scharf, abwärts kleingezähnten Rändern; 

 Rippe fast den ganzen Pfriementeil ausfüllend, mamillös; Zellen auch oberwärts 

 verlängert und schmal rektangulär, sehr undurchsichtig. Sporogone einzeln. Seta 

 1—2 cm, aufrecht, rot. Sporen 25—30 und 37 p. — Fig. 61 G— K. 



. Auf sandiger und lehmiger Erde, an Wegrändern und in Felsenritzen kalk- 

 armer Gesteine. 



F. AI. Eckerö, Marby (H. Lindb.). Finström (Arrh.). Saltvik und Sund an mehreren Fundorten 

 (Born.). Kökar, Hamnö (B.). — Ab. Gustafs, Eskola (Bergr.). Kustö (Zett.). Abo (Arrh.). Reso (Högm.). 

 Pargas, Bläsnäs (Elfv.). Kimito, Pävalsby (01s.). Finby (Broth.). Halikko (Niki.). Karislojo. Karkali 

 (Hult); Tesjärvi und Pipola (Sundv.). Lojo, Kaijola (Sundv.); Skraatila (E. af H.). — N. Helsingfors 

 (Lindb.). Sibbo, Gesterby (Ranck.): Löparö (Sundv.). Elimäki (Tigerst.). Hogland (Sael.). — Ka. Yiro- 

 lahti (Blom). Wiborg, Juustiia und Soskuanjoki (Buch). Antrea (Lindb.). — Ik. Kuolemajärvi (H. 

 Lindb.). — Sl. Raumo (Nerv.). Eura (Rönnb.). Huittinen, Lauttakylä (Ranck.). Ikaalinen (Sundv.). 

 Hämeenkyrö, Kyröskoski (Nerv.). — Ta. Vanaja (Graefl.). Sääksmäki (Kihlm.). Pirkkala (Simm.). 

 Im südöstl. Teile st. fq. (Norrl.). Hartola (Bonsd.). Luhanka und Korpilahti pass. (Vain.). — Sa. Tai- 

 palsaari (Simm.). Kangasniemi (Lackstr.). Ruokolahti (Hult). — Kl. Kurkijoki (Jusl.). Sortavala, Kir- 

 javalahti (Norrl.). Ruskeala, Tirrinmylly (Broth.). Suistamo (Pes.). Pälkjärvi. Kuhilasvaara (Broth.). 



— Kol. Schtjeliki (Elfv.). — Oa. Sideby, Ömossan (Nerv.). — Tb. Petäjävesi, Olkkos.vuori (Ruor.). Jy- 

 väskylä (Broth.). Laukaa (Broth., E. af H.). Pihtipudas, Sormulanmäki und Sydänmaa (Roiv.). — 

 So. Virtasalmi, Montola. Kirvesmäki (Kyyhk.). Kuopio, Puijo (Roiv.): Haminalahti. Mustamäki (R.); 

 Neulaniemi, Vuorilampi (R.). Nilsiä, Haluna und Tiirinlahti (Kyyhk.). Maaninka. Haatala. Haukka- 

 vuori (Roiv.); Tuovilanlahti, Arkkuvuori (R.); Pöljä. Uuhimäki und Saarisenmäki (Kyyhk.). Rauta- 

 vaara, Riitamäkl (K.). — Kon. Dianova gora (Kullh.). — Oft. Kajana (Lackstr.). Paltamo, Melalahti 

 (L.). Sotkarao (L.); Hepolahti cop. (Kyyhk.); ilustinjoki. Sahinkallio und Sopenvaara (K.). — Ob. Uta- 

 järvi (Brenn.). Kemi, Pörhölä (Brenn.). Tornio (E. Nyl.). Turtola, an mehreren Fundorten (Hult). — 

 K. Pudasjärvi, Iso-Syöte (Broth.). Kuusamo, Korojoki und Rukatunturi (E. af H.). Nuorunen (Nyb.). 

 Paanajärvi, Kiekkivaara (Broth.). ~ Lkem. Kittilä, Kalkbruch (H.); Äkäslompolo. im Fjeldgebiete 

 pass. (H.). Kuolajärvi, Naruskajoki, Kuntsiköngäs (E. af H.). Kutsanjoki (E. af H.). — Le. In der 

 Nadelwald- und Birkenregion nicht selten (Norrl.). Kilpisjärvi, Malla und Saivovaara. in der alpinen 

 Region (Kot.). — Li. Sodankylä und Inari, an mehreren Fundorten in der Nadehvaldregion(Hult); Kodos- 

 suannonpää und Muotkatunturit, in der Birkenregion (H.): Peldoivi, in der alpinen Region (H.). Uts- 

 joki, an mehreren Fundorten in der Birkenregion (H.); Nuorgam und Yläjalve (Ranck.). — Lt. Rots- 

 vaara, Sonkijäyr und Pomjaikivaara im südwestl. Teil (Roiv.). Kola und Karaulnaja Pahta (Broth.). 



— Lmur. Semjostrovsk, Bcr.ionos, Sapadnij navolok und Jokonsk (B.). — Lp. Gubnoi (Kihlm.). 



S. Sk.—L. 



N. Sm.—F. 



Spitzbergen, Europa. Kaukasus, Kaschmir, Sibirien, Kamtschatka, Nord-Amerika. 



var. strigosa Wahlenb. Fl. läpp. p. 362 (1812). 



Blätter steif, straff anliegend, zerbrechlich. 



S. .Jml. — LuL. Sarekgebiet. 



N. Ne. Saetersdalen, Steilskar. 1.200 m. K. Dovre. No. Bardo. 



Arkt. Nord-.\merika. 



var. brcviscta (Lindb.) Kindb. Arten d. Laubm. Schwed. und Xorw. p. 153 

 ex p. (1883). [Bartramia breviseta Lindb. in Xotis. Sällsk. F. Fl. Fenn. Förh. IX. 

 p. 255 (1868).] 



Kapsel eingesenkt oder ± emporgehoben, zuweilen aufrecht und regelmäs- 

 sig. Peristomzähne sehr unregelmässig ausgebildet, teilweise der Inneiiwand des 

 Deckels anhängend. Inneres Peristom stellenweise in Rudimenten vorhanden. 



F. Lmur. Insel Kuvschin in der Nähe von Semjostrovsk. — Lp. Berdonos in der Nähe von Svjä- 

 toinos (A. H. Broth.). 



N. F. Maaso. 



