Ulota. 371 



F. AI. Eckerö, Marby (Born.); Överby (H. Lindb.). Haiuinarland, Skarpnätö (Arrh.). Finström, 

 (jodby (Born.). Saltvik, an wenigen Fundorten (B.). Sund. Lövö (B.). Föglö, Jersö (Nerv.). — Ab. Kaks- 

 kerta, Kaivoinen (Colland.). Abo (Lundstr.. Elfv.). Piikkis (Zett.). Pargas, Tervsund (Elfv.); Kvidja 

 (Link.). Kimito, Sjövik (01s.). Finby, Finnarv (Broth.). Bromarf, Prästholmen, Bromholmen und Norr- 

 .strand (Sundv.). üskela, Vuorenmäkl (Häyr.). Karislojo, Karkkali (H. Lindb.); Pipola (E. af H.). Lojo, 

 Skraatila (Lindb.); Paloniemi (H. Lindb.); Hermola (H. L.); Jalasaari und Kulukasaari (H. L.). — N. 

 Kyrkslätt (Nyb.. Sundv.). Helsingfors (W. Nyl.). Sibbo, Löparö (Sundv.). Borgä. Pellinge, Tirmo (Jusl.) 

 und Suni (Broth.): Sundö (Sael.). Lovisa, Kattön (Lindb.). Elimäki, Mustila (Buch). Hogland (Lindb.). 



— Ka. Wiborg (Mela). Räisälä. Tuulankoskensaari (Lindb.). — Ik. Johannes, Yaahtola (H. Lindb.). — 

 St. Björneborg, Lyttskär (Häyr.). Ikaalinen, Vehuvarpe (Xerv.). — Ta. Yanaja (Häyr.). Lammi, Ronni 

 (Leop.). Asikkala, Urajärvi und Kärsälä (Norrl.): Salo und auf einem Inselchen des Vesijärvi (N.). Lu- 

 hanka, Judinsalo (Vain.). Korpilahti, Piililä (V.). — Kl. Sortavala, Kirjavalahti, Piispanvuori (Popp.). 



— Oa. Bötom, Pyhävuori (E. af H.). — Tb. Pihtipudas, Elämäisjärvi, Koivuharju (Roiv.). — Sb. Kuopio, 

 Kumpusaari (Link.). Kaavi, Siikajärvi, Huosiaisniemi (Kyyhk.). 



S. Sh.—Jmt. 



N. Im Küstengebiete von Sm. bis No., hier und da auch im Binnenlande und zuweilen dort isoliert 

 auftretend. Steigt bis 3 — 400 m hinauf. Nordgrenze bei 68° 18' n. Br. 

 Europa, Japan. Nord-Amerika. 



531. Ulota curvifolia (Wahlenb.) Brid. Bryol. univ. I. p. 302 (1826). [Ortho- 

 Irichum curvifolium \\'ahlenb. Fl. läpp. p. 365 (1812). — Weissia curvifolia Lindb. 

 Muse, scand. p. 28 (1879).] 



Ziemlich schlanke Pfl. in oft ausgedehnten, flach polsterförmigen, gelblich- 

 grünen bis bräunlichgelben, innen braunen bis schwärzlichen Rasen. Stengel 

 kriechend, mit aufrechten, — verlängerten Ästen. Blätter trocken fast kraus, 

 aus verkehrt-eiförmigem Grunde lineallanzettlich, kurz zugespitzt, bis 2 mm lang, 

 mit in der Blattmitte schmal zurückgeschlagenen Rändern; Rippe vor der Blatt- 

 spitze aufhörend; Zellen beiderseits dicht mit zylindrischen Papillen. Seta bis 

 4 mm. Kapsel klein, verkehrt-eiförm g, entleert oval. Peristomzähne zu 8 Paar- 

 zähnen verbunden, unten quer-, oben längsstreifig und unregelmässig gefenstert. 

 Fortsätze wenig kürzer und fadenförmig. Sporenreife im Juni und .Juli. — Fig. 

 66 G— M. 



Auf kalkfreien Felsen und Blöcken. 



F. AI. Eckerö. Varby (Bom.). Finström. Godby (B.). Göta und Saltvik an einigen Fundorten 

 (B.). Sund, Mängstekta (B.). — Ab. Korpo (Elfv.). Abo (Zett.). Bromarf, Norrstrand (Sundv.). — N. 

 Eäbo, Luk (Buch). Helsingfors (Lindb.). Borgä, Haksalö (Broth.). — Ka. Säkkijärvi, Kaukiala (Krohn). 

 Wiborg, Juustila (Buch). — St. Karkku (Hjelt). — Ta. Im südöstl. Teile st. r. — pass. (Norrl.). Hartola 

 (Bonsd.). Luhanka pass. (Vain.). Jämsä (Häyr.). Korpilahti pass. (Vain.). — Sa. Taipalsaari (Simm.). 

 Lappee (Buch). — AI. Sortavala, Tumhanka (Link.); Kirjavalahti (Norrl., Broth.). Soanlahti, Korpi- 

 kallio (Broth.). — Kol. Suojärvi. Kotajärvi (Link.). — Tb. Virrat. Helvetinjärvi (Broth.). Pihlajavesi 

 (Norrl.). Petäjävesi. Mataraniemi (Ruor.). Laukaa. Vihtjärvi (Broth.); Seppälä. Linnasaari (Häyr.). 

 Karstula. Ruotila (B.). Viitasaari, Kalliojärvi, Hakala und Kohiseva (B.). — Sb. Heinävesi, Palokki, 

 Kultaniemi (Kot.). Kuopio pass. (Link.). Kaavi, Siikajärvi, Mustikkamäki (Kot.). Nilsiä, Rahasen- 

 niäki (Kyyhk.). Maaninka, Tuovilanlahti, Arkkuvuori (Roiv.). Pielavesi, Vaaraslahti, Lokinmäki (R.). 



— Kb. Pielisjärvi, Koli (Linnan.). — Oft. Paltamo, Melajoki (Kyyhk.). Sotkamo, Naapurinvaara (Brenn.). 

 Suomussalmi, Saarnakallio und Jalonkallio (Kyyhk.). — Kpom. Kontokki (Vain.). — Ob. Aavasaksa 

 (Nyb.). — K. Pudasjärvi, Pirrivaara (Broth.); linattijärvi, Hampusvuori (E. af H.). Kuusamo, Ruoppi- 

 järvi (Broth.). Soidinselänne (E. af H.). Ukonvaara (Nyb.). Oulankajoki, Merenoja und Kallioperän- 

 vaara (Broth.). Paanajärvi (Sil.). — Kh. Susijärvi (Sahlb.). Keret, Sonostrov (S.). — Lkem. Kolari und 

 Kittilä fq. (Hult). Kemijärvi, Pyhätunturi (Huum.). Kuolajärvi, Sallatunturi und Makiakuuvaara 

 (E. af H.). — Le. In der Nadelwald- und Birkenregion nicht selten bis Kilpisjärvi (Norrl.). — Li. Inari, in 

 der W^aldregion st. fq. (Hult). Utsjoki, Bodusvarre (Ranck.); Yläjalve, Kistuskaidde (R.). — Lim. Kanda- 

 laks, Schelesnaja (Broth.). Porjaguba (Sei.). Umba (Kihlm.). Dschonostrov (Sahlb.). — Lt. Kola, Abra- 

 mova Pahta und Srednij (Broth.). — Lmur. Yarsinsk (B.). 



S. Dld.—L. 



N. A. — Ne., St. — ST., No. — F. In Westlandet selten und nur in den innersten Teilen der Fjorde 

 und in den angrenzenden Tälern beobachtet. Steigt nur selten über die Baumgrenze hinauf. Nordgrenze 

 bei 70° 25' n. Br. 



Zentral-Europa in den Hochalpen r., Grönland, Ontario. 



532. Ulota Ludwigii (Brid.) Brid. Mant. p. 112 (1819). [Orthotrichum Lud- 

 ivigii Brid. Muse. rec. Suppl. II. p. 6 (1811). — Weissia coardata Lindb. Muse, 

 scand. p. 28 (1879).] 



