400 



Dichelyma. 



5 mm lang und bis 1,3 mm breit, gegen die Spitze gezähnt; Rippe mit der Blatt- 

 spitze endend oder kurz austretend; Zellen eng linealisch. Innere Perichätial- 

 blätter bis zur Mitte der Seta reichend und diese rechts spiralig umwickelnd. Seta 

 5 — 15 mm, rot. Kapsel länglich-oval, rostbraun. Peristomzähne warzig-papillös, 

 gelbrot oder rotbraun. Fortsätze zu einem vollkommenen, rotbraunen Gitter- 

 kegel vereinigt. Sporenreife von August bis Oktober. 



Auf Steinen in Bächen und an zeitweise bewässerten Wurzeln und Ästen. 



F. AI. Eckerö (Arrh.). Saltvik und Sund, an wenigen Fundorten (Born.). — Ab. Nädendal, Luon- 

 nonmaa (Högin.). St. Karins, Ispois (Elfv.). Uskela (Niki.). Karislojo, Karkkali (Häyr.). Lojo, Vanha- 

 kylä (Hult). Pusula, Kärkölä (Broth.). — N. Borgä, Siggböle (Ant.); Tirmo (Jusl.). Pernä, Sarfsalo 

 (Tennb.). Lovisa (Arrh.). Strömfor> (Sael.). — Ka. Kymmene, Sunila (Kuj.). VirolaMi (Blom). Jääski, 



Fig. 69. Dichelyma falcalum (Hedw.). A Teil einer fruchtenden Pfl. ('i/D: B Stammb. (10/1); C Blatt- 

 basis (75/1); D Entleerte Kapsel mit Haube (10/1); E Peristom (75/1). (A und D nach L i m p r i c h t.) 



Laitela (Lindb.). — Ik. Kivennapa, Rajajoki (Läng). Muola (Mel.); Perkjärvi (H. Lindb.). Pyhäjärvi, 

 Lohijoki (H. Lindb.). — St. Eura (Rönnb.). Sastmola, Tuorijoki (Ranck.). Pirkkala (Siinm.). Hämeen- 

 kyrö, Kyrönkoski (Nerv.). Ruovesi (Simin.). — Ta. Im siidöstl. Teile st. fq. (Norrl.). Kuhmoinen, Kope- 

 lankoski (Häyr.). Hartola (Bonsd.). Luhanka und Korpilahti fq. (Vain.). — Sa. Valkeala, Storön (Sundv.). 

 Lemi, Tallinen (Buch). Lappee, Harajoki (B.). Ruokolahti, Immola (Hult). Kangasniemi (Lackstr.). — 

 KL. Kurkijoki (JusL). Kexholm (Tomm.). Sortavala (Linnan.); Kir.javalahti (Lindb.). Ruskeala (\V. 

 Nyl.). — Kol. Salmi, Leppälä (Link.). Im östl. Teile an mehreren Fundorten (Elfv.). Petrosavodsk 

 (Simm.). — Oa. Isokyrö, Orisberg (Ranck.). Storä (Nerv.). — Tb. Petäjävesi (Ruor.). Pihlajavesi (Xorrl.). 

 Jyvä5kylä, Koski (Buch). Äänekoski (Lesk.). Laukaa und Viitasaari st. fq. (Broth.). Pihtipudas, Alve- 

 järvi, Kotapuro (Roiv.). — Sb. Kuopio pass. Kaavi, Petäjämäki und Losomäki (Kyyhk.^. Nilsiä, Tar- 

 pinen (K.). Maaninka und Pielavesi pass. (Roiv.). lisalmi (Sahlb.). — A'5. Tohmajärvi (Broth.). — Kon. 

 Kivalsch <Simm.). Vojatsch (Sei.). — Om. Alajärvi, Kirchdorf (Backm.); Myllykangas (B.). Lappajärvi. 

 Sammakkosaari (B.). Nivala, .Malisjoki (Tenn.). — Ok Kajana (Lackstr.). Paltamo (Vest.). Sotkamo, 

 Ruunepuro und IVIusIinjoki cop. (Kyyhk.). Puolanka (Lackstr.). Nach Kyyhkynen im Gebiete 

 wenigstens pass. — Kpom. Teiekina (Sei.). Tschuja (Sahlb.). — Ob. Kiiminki (Nyb.). li, Paakkola 

 {Brenn.). Ylitornio— Turtola fq. (Hult). — K. Pudasjärvi (Nyb.). Kuusamo, an mehreren Fundorten 

 (Broth., E. af H.). — Lkem. Kolaii und Kittilä fq. (Hult). Kemijärvi, Pyhätunturi (Vain.). Sodankylä, 

 östl. vom Maltiojoki (E. af H.). Kuolajärvi, Tenniönjoki (Linnan.). — Le. An mehreren Fundorten im 

 Waldgebiete (Norrl.). Kilpisjärvi st. fq. (N.). — Li. In der Nadelwaldregion st. fq. (Hult). Inari, Peldo- 



