Drepanocladus. 



481 



S. Jmt. Undersäker, Vällista, in der Weidenregion. 



N. Tr. Ibbestad. F. Nesseby. 



Grönland. 



S e c t. I V. PscudosDrcpanocladus Broth. in E.— P. P. p. 1034 (1908). 



Diözisch. Stengel mit Zentralstrang und ohne Aussenrinde. Pseudopara- 

 phyllien fehlend. Blätter ungefaltet, ganzrandig; Zellen sehr derbwandig, in den 

 Blattecken oval, sehr stark verdickt. Innere Perichätialblätter ungefaltet. Ring 

 differenziert. Peristomzähne ungestreift. 



669. Drepanocladus badius (Hartm.) Roth Eur. Laubm. II. p. 569 (1905). 

 [Hypnum badiiim Hartm. Sk. Fl. 5. ed. p. 332 (1849). — Ambhjstegium badiiim 

 Lindb. Muse, scand. p. 33 (1879). — Calliergon badiiim Kindb. Eur. and X.-Am. 

 Bryin. p. 82 (1897).] 



Diözisch. Starre Pfl. in gelblichen oder rötlichbraunen bis schwärzlichen, 

 firnisglänzenden Rasen. Stengel niederliegend bis aufrecht, wenig geteilt, mit 

 wenigen Asten. Blätter nicht herablaufend, sehr hohl, aus locker dachziegeliger 

 Basis meist einseitswendig und schwach sichelförmig, breit eiförmig und allmäh- 

 lich kurz lanzettlich zugespitzt, bis 1,5 mm lang; Rippe etwa ^/^ der Blattlänge 

 durchlaufend, an der Spitze oft zweischenklig; Zellen geschlängelt-linealisch, derb- 

 wandig, bis zur Basis verlängert, an der Insertion kupferrot und oval, in den Blatt- 

 ecken sehr stark verdickt, eine kleine, schwach ausgehöhlte, beim Abziehen des 



Fig. 92. A— B. Drepanocladus badius (Hartm.). A Stammb. (20/1); B Blattbasis (125/1). 

 dium scorpioides (Warnst.). Stammb. (18/1). 



C. Scorpi- 



Blattes am Stengel zurückbleibende Gruppe bildend. Innere Perichätialblätter 

 fast scheidig, rasch schmalspitzig: Rippe kräftig, bis zur Blattmitte oder länger. 

 Seta bis 3 cm, dünn, gelblichbraun. Sporenreife im Juli. — Fig. 92 A — B. 



In Sümpfen, seltener an feuchten Felsen. 



F. AI. Eckerö, Storby (H. Lindb.). — Ab. Bromarf, Räkuby. Malmkärret (Sundv.). — -V. Eke- 

 näs, Tvärminne (Elfv.). Xurmijärvi, Hyvinkää, Ridasjärvi (Ranck.). — A'a. Vehkalahti, Kannusjärvi 

 (Kuj.). — Kl. Suistamo, Saariselkä (Kot ). Salmis, Pensaanjoki (A. K. Caj.). — Oa. Jurva (Malmgr.). 

 — Tb. Pihlajavesi (Norrl.); Peltomäki (Kot.). Petäjävesi. Lautalamminmäki (Ruor.). Karstula, zw. 

 Niihilampi und Ruotsila (Brotb.). Pihtipudas (Broth., Ruor ). — Sb. Kaavi, Losomäki (Kyyhk. et Kot.). 

 Juuka, Petrovaara, Merelä (Kot.); Vesivaara und Halivaara (K.). — Kb. Tohmajärvi. Tikkala. Saareke- 

 suo (Var.). Juuka, Juuanvaara (Kot.). Kontiolabti, Puso (Linnan.). Nurmes, Mujejärvi (YaiP.). — 

 Kon. Selki (Norrl.). — Om. Soini. Niemelä. Lautakangas (Backm.). Lestijärvi. Ilola (Roiv.). — Ok. Ka- 

 jana (Lackstr.). Paltamo, Mattila (Ranck.); Melalahti (Kyyhk.): Hyyrylänmäki. Likolampi (K.). Sot- 

 kamo. Isosuo (K.); Vuoriniemi (K.). Kuhmoniemi, Portinlouhensuo (E. af H.). Puolanka, Törmän- 

 mäki (Kyyhk.). Suomussalmi, Meriläissuo (Lackstr.); Ulkopuronsuo (Kyyhk.); Portti (K.); Porvalan suo 

 (K.); Pahalammin suo (K.); Kaivosuo (K.). — Kpom. Kellovaara (Font.). — Ob. Kempele, Marjasuo 

 (Huum.). — K. livaara (Broth.); Jäkäläinen (B.); Karitunturi, Karilammenpuro (E. af H.): Kirintojärvi 

 (E.afH.); Kirintojoki (E. af H.): Merenoja (Broth.): Paanajärvi (B.). — Lkem. Kolari, Ylläsjoki (Hult): 

 Teurajärvi (H.). Kittilä, zw. dem Kirchdorf und Levitunturi (H.). Kuolajärvi. Sallatunturi (E. af H.); 

 Monkalampi, Enjanniemi (E. af H.): Jungoiva (Linnan.). — Le. In der Nadelwaldregion st. fq. — Li. 



31 



