Hygrohypnum. 497 



joki. Jyllikoski (Sundv.). — Ta. Vanaja, Kaltis (Coli.). Ko.ski (Norrl.). Hollola, Uskila, Kiikka (Norrl.). 

 Padasjoki, Kivistö (Vain.). Korpilahti (Norrl.). — Kl. Kurkijoki, Sarioja und Otsanlahtl (JusL). Jaak- 

 kima, Ihalanoja (W. Nyl.). Sortavala, Kirjavalahti (Norrl.). — Kol. Fabrika und Mandroga (Elfv.). 

 Petrosavodsk (Simm.). — Oa. Lappfjärd (Karst.). — Tb. Petäjävesi, Kuitula (E. af H.). Jyväskylä. 

 Norola (Vain.). Uurainen, Palsanoja und Lannejoki (Broth.). Laukaa, Leppävesi (Häyr.). Karstula, 

 Korpinenjoki (B.). Saarijärvi, Harju und Mahlu (B.). — Sb. Kuopio, Haminanlahti, Myllyjoki (Link.); 

 Rytky, Niinikoski (L.). Nilsiä, Kirchdorf (Kyyhk.); Kuutava (K.). Kiuruvesi, Korpijoki (Lundstr.). — 

 Kb. Lieksa, Egypti (Vain.). — Kon. Suojärvi, Annantehdas (Kop.). Jänkäjärvi (Norrl.). Kivatsch 

 (Simm.). — Om. Alajärvi, Lohijoki (Backm.). — Oft. Kajana (Lack.str.). Rlstijärvi, Matarapuro (L.). 

 Suomussalmi, Kiekkiselkä (Kyyhk.). — Kpom. Tschuja (Sahlb.). — Ob. Uleäborg (Huum.). Pudasjärvi 

 (Nyb.). Rovaniemi (Hult). — K. Kuusamo, Autinköngäs (Broth.); Korojoki (Broth.); Kurtajoki, Koivu- 

 köngäs (E. af H.); Juuma (Broth.); Sovanköngäs (B.); Mäntyko.ski (Nyb.).' — Lkem. Kolari und Kittilä 

 st. fq. (Hult). Pyhätunturi (Häyr.). Kuolajärvi, Naruskajoki (E. af H.); Laskukuru (Broth.). — Le. 

 An mehreren Fundorten bis in die alpine Region (Norrl.). Kilpisjärvi fq. (Kot.). — Li. Inari, in der 

 ganzen Nadelwaldregion st. fq. (Hult). Sodankylä und Utsjoki, an mehreren Fundorten in der Birken- 

 region (H. Ranck.). — Lim. Tschun (Broth.). Lujauri-urt, Seidjavr und Suloaj (Kihlm.). Partomtschor 

 (K.). Zw. Vudjult und Vunn-vun (K.). Kontiokoski (K.). — Lt. Kola (Broth.). Kildin (B.). Pummanki 

 (B.). — Lmur. Teribjerka und Jokonsk (B.). — Lp. Ponoj (Sahlb.). — Lv. Pjalitsa (Kihlm.). Tschapoma 

 (Broth.). 



S. .S/t., Ög., Boh., Vsrn., VrmL, Dir., Hrjd., Jml., Ang. und L. 



N. Sm. — F. in allen Höhenlagen vorkommend. 



Spitzbergen, Europa, Kaukasus, Sibirien, Nord-Amerika. 



var. uncinatum (Mild.) Amann Fl. mouss. Suisse, p. 'i6l (1912). [Hypnum 

 ochraceum var. uncinatum Mild. Bryol. siles. p. 376 (1869). — Amblystegium ochra- 

 ceum var. uncinatum Adlerz in Bot. Notis. 1883, p. 6.] 



Stengel- und Astspitzen hakenförmig eingekrümmt. Blätter rot und grün 

 gescheckt, sichelförmig-einseitswendig, länglich, lang zugespitzt, stumpflich, zu- 

 letzt zerschlitzt. 



S. Hrjd. Helagsfjället. Jml. Handölsfallen. LuL. Sarekgebiet. 



N. Bu. Norefjeld. NB. Sogn, Stenbergdalen. K. Nordre Aurdal, Valders pass. Dovre. Tromsö. 

 Hammerfest. 



Europa. 



var. flaccidum (Mild.) Amann 1. c. [Hypnum ochraceum var. y flaccidum Mild. 

 1. c. — Amblystegium ochraceum var. flaccidum Moll. Fort. Sk. växt. 2. Moss. p. 41 

 (1907).] 



Stengel verlängert, locker beblättert. Blätter allseits abstehend, braun, breit 

 lanzettlich lang zugespitzt, etwa 2,2 mm lang, mit langer Gabelrippe. 



S. LuL. Sarekgebiet. 



N. Crudbrandsdalen. Rosheim. Dovre, Nystuen. 



Europa. 



var. complanatum (Mild.) Amann 1. c. (Hypnum ochraceum var. ö complana- 

 tum Mild. 1. c. — Amblystegium ochraceum var. complanatum Moll. 1. c.) 



Pfl. sehr weich und saftig grün. Stengel lang. Blätter locker und fast zwei- 

 zeilig gestellt, abstehend, breit lanzettlich, kürzer zugespitzt, zuletzt zerschlitzt; 

 Rippe kräftig, am Grunde oder oberwärts zweischenklig. 



N. Bu. Henefos. K. Gudbrandsdalen, Lom. 



Europa. 



var. filiforme (Limpr.) Amann 1. c. [Hypnum ochraceum var. e filiforme Limpr. 

 in Kryptfl. Schles. I. p. 63 (1876). — Amblystegium ochraceum var. filiforme Moll. 

 1. c] 



Sehr lang flutend, fadenförmig, mit fast drehrund beblätterten, sehr dünnen, 

 verlängerten Asten. Blätter kurz zugespitzt, anliegend, an den Sprossenden zu 

 einer geraden Spitze zusammengewickelt. 



S. LuL. Sarekgebiet. 



N. K. Gudbrandsdalen. Lom. Dovre, Snehaetten. 



Europa. 



var. simplicincrvc (Lindb.). [Amblystegium simplicinerve Lindb. in Act. Soc. 

 F. Fl. Fenn. III. Xo. 1 (1886).] 



32 



