Granitkiippen. Leret Sand er Bundens Hovedbestanddel. Uagtet de bedre Partier egne sig 

 godt for Lovtræ, har dog den ganske overveiende Del af Distriktet en for tarvelig Bund for 

 disse Træarter, hvorimod Naaletræ , navnlig Ædelgran trives godt. Det tynde Jordlag over 

 Klippen har, hvor det naaer en større Mægtighed, en muldet Overflade, men bliver Bunden 

 meget fladgrundet er Mordannelser og moseagtige Strog fremherskende. 



Af de jydske Statsskove staa kun de til Stendrup Distrikt hørende paa RuUestensleret. 

 Bunden er frugtbar og muldet, men det stive Ler, der her paa mange Steder findes, gjør. at 

 denne under Foryngelsen let taber sin Muld og bliver vanskelig at behandle. Trods sin Frugt- 

 barhed hører den derfor ikke til første Klasses Skovjord og egner sig maaske bedre til Eg 

 end til Bøg. 



De Statsskove, der ere beliggende paa Jyllands Hoideryg, nemlig Buderupholm og 

 Silkeborg Distrikter, samt Velling Skov under Palsgaard Distrikt og Vindum Skov under Viborg 

 Distrikt staa alle paa det midtjydske Rullestenssands mægtige Sandbakker. Kun undtagelsesvis 

 bliver Bunden her noget lerblandet (Vindum Skov, Silkeborg Sønderskov, en Del af Fællesskov 

 under Buderupholm Distrikt); i Hovedsagen bestaar den af magert Sand. Hvor dette har 

 bevaret en muldet Overflade afgiver det en ret god Bøgebund; men den overveiende Del af 

 Arealet er dækket med Mor, der meget ofte naaer en betydelig Tykkelse og er leiret over mæg- 

 tige Blysandslag med undertiden stenhaarde og fodtykke Ahllag, især i Lavningerne. De 

 oprindelige Bøgebevoxninger ere her daarlige eller usle og Omvandling til Naaletræer, af hvilke 

 Rødgranen trives bedst, er nødvendig og for en stor Del paabegyndt. Paa et enkelt Sted 

 (Bjerge-Skov under Buderupholm) kommer Kridtlag saa nær til Overfladen, at de sammen med 

 Sandet deltager i Jordskorpens Dannelse og yder en ret god Bøgebund. Disse Skov-es store 

 Moser danne i Almindelighed kun en mager Skovbund , tjenlig især til Birk. Brunkulsforma- 

 tionen, der i Silkeborgegnen i flere Skove deltager i Overfladens Dannelse, kommer i selve 

 Statsskovene , saavidt vides , ingensteds saa nær til Jordskorpen , at den faar Betydning for 

 Skovvegetationen . 



Af de til Træplantning indtagne Hedearealer ere, naar Forholdene tages i store Træk, 

 kun Gludsted, Nørlund, Kompedals og Frederikshaabs Plantager samt Dele af Feldborg, Sten- 

 dalsgaards og Hastrups Plantager, beliggende paa Hedefladerne, hvis magre Sand ofte er 

 dækket af tyk Mor med mægtige Blysands- og Ahldannelser. Resten findes paa de noget bedre 

 og mindre ahlholdige bakkede Sandheder. Paa de lerede Heder, som endnu træffes hist og 

 her uden at være bragt under Plov, findes ingen Statsskov, om end Sandbunden i det store 

 Plantagekomplex Syd for Lemvig, nemlig Kloster- og Kronhede, er lidt mere lerblandet end 

 i det typiske Hedesand. Hedebunden egner sig kun til Naaletræproduktion af 3die eller 

 ringere Bonitet. 



Af Statsskovenes hele henved 90000 Tdr. L. store Areal dannes saaledes kun omtrent 

 10 000 Tdr. L. eller lidt over 10 pCt. af RuUestenslerets frugtbarere Terrainer, blandt hvilke 

 dog kun pletvis findes Skovjord af første Bonitet; 29000 Tdr. L. eller 32 pCt. findes paa nord- 

 sjællandsk Rullestenssand , der kun delvis afgiver en ret god Bøgeskovsbund ; henved 

 10 000 Tdr. L eller ca. 10 pCt. bestaar af gammel Skovbund paa Midtjyllands bakkede Sand, 

 der i sin nuværende Forfatning kun undtagelsesvis frembyder en middelmaadig Bøgeskovsbund; 

 ca. 5500 Tdr. L eller ca. 6 pCt. findes paa Bornholms hoie og klippefulde Midtparti, der især 



