forholdsvis betydelige Varme, som Nordsoen har paa samme Tid, forklarer de hyppige og stærke 

 Forandringer i Veirliget. der som bekjeiidt finde Sted om X'interen her i Landet, naar den sydvestlige 

 \'indretning afløses af en nordostlig eller omvendt. Paa Grund af Havets større Varme er der mel- 

 lem Kysterne og det Indre en betydelig Forskjel saavel i Frostdagenes Antal som ogsaa i den 

 Grænse, hvortil Temperaturen overhovedet kan s)-nke. Uen stærkeste Kulde, der kan indtræffe, 

 ter ikke bedømmes efter ovenstaaende Tabel, dels fordi den ikke er udledt af længere Aarrækker, 

 dels fordi Stationerne ere af forskjellig Alder. Ifølge de ældste Stationefs Iagttagelser indtræft'er 

 den strengeste Kulde i Januar og Februar; i Kjobenhavn er den i de sidste 27 Aar naaet til 

 -V- 25", der indtraf i Februar 1871, denne Stand er imidlertid i de senere Aar overgaaet med 

 ';2 '' i Januar iSSi i Søndersted ved Holbæk. 



Ogsaa om Foraaret findes den største Varme sydvest for Danmark, men i Modsætning 

 til \'interen er nu Sydsverig næsten ligesaa varm som Danmark, og Nordtyskland endnu var- 

 mere. Kulden synes at komme fra Nord og fra Østersøen, hvorfor det nordlige Jylland og 

 Bornholm har det kjøligste Foraar. Middelvarmen er omtrent 5 " høiere end Vinterens. 



Om Sommeren varierer Middelvarmen ifølge ovenstaaende Tabel fra H"/" (Palsgaard) 

 til 162" I Falster). Den kjøligste Luft findes nu Nordvest for Danmark over Skagerak og den 

 nordlige Del af Vesterhavet, medens baade Sydsverig og Nordtyskland ere varmere end Dan- 

 mark. Derfor ere de sydlige Øer (Falster) den varmeste Del af Landet. Bornholm har noget 

 mindre Varme, fordi Østersøen i Sydost endnu er noget kjølig. Den indre og nordvestlige 

 Del af Jylland er om Sommeren den koldeste Del af Danmark: Buderupholm, Feldborg og 

 Palsgaard have kun I4'6 — 147 " Middelvarme. Det Indre af Jylland er saaledes hele Aaret 

 rundt koldere end Kysterne, men det er dog især Størrelsen af de daglige Forandringer og 

 de absolute Grænser, hvortil Varmen og Kulden kan stige, der give denne Del af Landet sit 

 særegne Præg, og som er af saa stor Betydning for Plantelivet. Saaledes er der her en 

 gjennemsnitlig Forskjel mellem den høieste Varme om Dagen og den laveste om Natten af 10— 11", 

 medens den ved Kysten neppe er mere end 6 — 7 ", hvorhos den absolut høieste og laveste 

 Varme om Sommeren bevæger sig mellem de to Extremer + 339" ©g -f- 17" i det Indre 

 (Silkeborg) og + 273" og + 4'l " ^'^^1 Kysten (Stendrup). Kun sjeldent synker Temperaturen 

 i den øvrige Del af Landet om Sommeren under o ". For Kjobenhavn har kun et enkelt Aar, 

 nemlig 1865, haft '/a Grads Frost i Juni Maaned. 



Efteraarets Middelvarme ligger omtrent 7 " lavere end Sommerens, men 8 " hoiere end 

 Vinttrens, altsaa nærmest ved Sommerens, medens Foraarets ligger nærmest ved Vinterens. Aar- 

 sagen hertil maa søges i Havets Varmefylde, der forsinker Afkjølingen om Efteraaret, og 

 Opvarmningen om Foraaret, dog er Vandet bleven stærkere afkjølet i Kattegattet end i Øster- 

 søen, saa at dennes Kyster faar tilført endel Varme, hvorved der fremkommer en betydelig 

 Varmeforskjel mellem Kysten og Indlandet. Denne Forskjel giver sig tilkjende saavel i Frost- 

 dagenes Antal som deri, at Frosten begynder tidligere, sædvanlig i September i Indlandet, men 

 ved Kysterne i Reglen ikke før i Oktober. Varmefordelingen er omtrent den samme som om 

 V'interen. Den største Middelvarme sés Falster at have med 8,6 ", medens Buderupholm har den 

 mindste med 7 ". 



Frostdagenes Antal, der navnlig i Foraarsmaanederne har en stor Indflydelse paa 

 Vegetationen, viser sig at være størst i det nordlige og indre Jylland (Buderupholm 39. Pals- 



