blandt Andet i Alhedens sydostlige Del en storrc Landsb)- ved Navn Havredal, som imidlertid 

 kun havde meget ringe Fremgang. Sydvest herfor fandtes en ^ isoleret liggende, øde og 

 sorgelig Plet< , Stendalen, hvor en Kolonist halvt ved Tvang blev anbragt. Paa denne Maade 

 opstod Stendalsgaarden, der i 1789 blev kjøbt tilbage af Staten, idet man nu vilde forsøge, om man 

 ikke skulde have mere Held med Skovanlæg end med de 30 Aar forud begyndte Ager- 

 dyrkningsforsøg') En Plantage paa 40 Tdr. L ble\*^ anlagt og tilsaaet med Fyr. Dette var 

 Begyndelsen til de for Statens Regning anlagte og siden saa betydeligt udvidede Plantninger 

 paa Heden. Skjønt Resultaterne ikke vare glædelige, tabte man dog ikke Modet, og det ene 

 Stykke efter det andet blev indtaget, saa at man snart havde en samlet Plantage paa 

 ca. 5(X) Tdr. I. , og nu begyndte man ogsaa at lægge Vind paa Rødgran, der som bekjendt er 

 trivedes godt i flere af Hedeplantagerne. For at udvide Skovanlæget kjøbtes i 1796 af de 

 tyske Kolonister 350 Tdr. L. af Ulvedals Fæstejord og senere af Havredal 340 Tdr. L, , som 

 bleve indhegnede i 1824. Disse tre Plantager, som ere nøie forbundne, befinde sig paa Grænsen 

 mellem Glacialsandets høiere liggende bakkede Partier og Fladerne. Det er det bedst lykkede 

 Skovanlæg paa Hederne. Kompedals Plantage var en dæmpet Flyvesandsstrækning paa 

 520 Tdr. L. Den blev i 1807 besaaet med Fyr, senere anvendtes ogsaa Rødgran. Disse Plan- 

 tager høre alle til Viborg Distrikt, hvortil endnu kan føies Viborg Krat, der i 1847 blev 

 overdraget til Staten af Viborg Kjobstad mod at denne skulde have Halvdelen af Nettoprovenuet, 

 naar Arealet var tilplantet, samt Vindum Skov, der hørte til Hovedgaarden Vindumgaard og i 

 1846 kjøbtes af Staten. 



Vest for Viborg Distrikt og nogle Mil Øst for Holstebro ligger det største af de ældre 

 Skovanlæg paa Heden, nemlig Feldborg Plantage, der er dannet af 4 Bøndergaarde, tilsammen 

 3000 Tdr. L., der i 1S27— 28 bleve overtagne for resterende Skatter. Arealet, der for største 

 Delen ligger paa den store Karup Flade, blev tilsaaet i Tidsrummet fra 1828 til 36 med for- 

 skjelligt Naaletræ- og Lovtræfro, men med ringe Held. I 1863 var alt forsvundet med 

 Undtagelse af Rødgranen. Plantagen hørte tidligere til Viborg Distrikt, men blev 185 1 fraskilt 

 samme og kom til at danne et selvstændigt Distrikt, hvilket efterhaanden udvidedes ved Kjøb af 

 en Mængde Smaaparceller, der samledes til større Plantager, saasom Sjørup Plantage, erhvervet 

 i 1873—74. Borbjerg PI. i 1878-81, Sevel PI. i 1885, Klosterhede og Kronhede i 1880 og 

 følgende Aar. 



I Aaret 1S04, altsaa faa Aar efter at man var begyndt paa Anlæget af Stendalsgaards 

 Plantage, blev Palsgaard Skov grundet, idet to Gaarde, Søgaard og Palsgaard (327 Tdr. L.), 

 som vare hjemfaldne til Kongen for resterende Skatter, bleve bestemte til Skov, hvorefter Arealet 

 blev tilkultiveret paa samme Maade som paa de tidligere indtagne Plantager paa Heden. Senere 

 blev dette Anlæg forøget ved Tilkjøb af forskjellige Parceller, saa at det i 1866 udgjorde 

 1304 Tdr. L. Medens denne Skov ligesom Stendalsgaards Plantage findes paa Overgangen fra 

 Fladerne til det bakkede Parti, ligge Velling og Snabegaard Skove inde paa dette. Den sidst- 

 nævnte Skov blev skjenket til Staten for at blive tilkultiveret, og modtaget ved en kgl. Resol. 

 af 22deDecbr. 1808, medens Velling Skov, der tidligere henhørte under det Mattrupske Strøgods, 

 men senere var gaaet over i andre Hænder, blev kjøbt af Staten i 1836. Den bestaar endnu 



') Carstens, Bemærkninger over Heden og dens Træplantning. Kbh. 1S44, p. 112. 



