222 j. H. fabre: instinktets mysterier 



Der gøres andet Brug af de samme Rør. Man laver 

 en Slags Maatter af dem, som om Foraaret benyttes 

 ved Opklækning af Silkeorme, om Efteraaret til Tør- 

 ring af Figener. I Slutningen af April og i Maj, den 

 Tid, paa hvilken Osmierne arbejder, er disse Rørmaatter 

 i Hus, i Silkeormekamrene, i hvilke Bierne ikke kan 

 tåge dem i Besiddelse, om Efteraaret er de derimod 

 ude i det frie og udsætter deres Lag af skrællede Pærer 

 og af Figner for Solen; men paa den Tid er Osmierne 

 forlængst forsvundet. Men naar undertiden en af disse 

 Maatter, der er ved at falde sammen af Alderdom, er 

 bleven kastet bort ude i det frie, hvor den i Foraars- 

 tiden henligger i en horizontal Stilling, saa tager den 

 trehornede Osmia den ofte i Besiddelse og udnytter de 

 to Ender, hvor Rørene er overskaarne og aabne. 



Ogsaa andre Bosteder passer den trehornede 

 Osmia, der synes mig gerne at tilpasse sig til ethvert 

 Skjul, forudsat at det frembyder de fordrede Behagelig- 

 heder i Retning af Tværmaal, Soliditet, Sundhedsmæs- 

 sighed og fredeligt Mørke. Det originaleste Bo, jeg 

 kender, er gamle Sneglehuse, der har tilhørt en af de 

 almindelige Helix-ArteT, fremfor alt Helix aspersa. 

 Lad os besøge de smaa Støttemure paa de med Oliven- 

 træer tilplantede Højskraaninger, som er opført af sol- 

 tørrede Sten og vender imod Syd. I Revnerne i det usikre 

 Murværk vil vi kunne gøre en Høst af gamle Snegle- 

 huse, der tilsyneladende er fulde af Jord lige til Aab- 

 ningen. Den trehornede Osmias Afkom er installeret 

 i disse Sneglehuses Snoninger, der er delt i Kamre ved 

 Skillevægge af Dynd. 



Kun den tretakkede Osmia, Osmia tridentata, ska- 

 ber sig selv en Bolig. Med Spidsen af sine Kindbakker 

 borer den sig en Kanal i en tør Brombærgren. 



Osmierne elsker Mysteriet. De trænger til et mørkt 

 Tilflugtsted, i Skjul for alle Blikke. Jeg kunde imidler- 



