266 j. H. fabre: instinktets mystehier 



naie) og Vejsennop (Lepidium draba). Derimod bliver 

 Bladene af Salat, Bønne og Ært haardnakket tilbage- 

 vist. Lad os nøjes hermed: Diæten er tilstrækkelig 

 varieret til at vise os, at Kaalaormen iideliikkende le- 

 ver af et stort Antal Korsblomstrede, maaske endog af 

 alle saadanne. 



Disse Forsøg gik for sig i det Indre af en Klokke, 

 og man kunde maaske tro, at det snævre Fangenskab 

 nødte Flokken til at æde, i Mangel af bedres Havelse, 

 Planter, som den vilde have afslaaaet i fri Tilstand. Da 

 den ikke havde andet indenfor sin Rækkevidde, saa 

 fortærede den maaske, iidsultet som den var, enhver 

 Korsblomstret uden Hensyn til Arten. Vilde Forholdet 

 maaske være det samme ude paa fri Mark, hvor jeg 

 ikke kunde gribe ind? Kunde det tænkes, at Pieridens 

 Familie bliver anbragt paa andre Korsblomstrede end 

 Kaalen? 



Jeg gav mig til at søge langs Stier og omkring Ha- 

 ver, og jeg endte med at tinde temmelig talrige Kolonier 

 paa den falske Kaal, Kiddiken og den hvide Sennop, 

 der var lige saa veludviklede som de, der var anbragt 

 paa Kaalen. 



Pieridens Larve vandrer aldrig, undtagen naar 

 dens Forvandlingstid nærmer sig, den vokser sig stor 

 paa den Plante, paa hvilken den er født. De Larver, 

 som er bleven iagttaget paa Kiddiken og andre Planter, 

 er altsaa ikke Udvandrere, der er kommen dertil fra 

 nogle Kaalbede i Naboskabet som Følge af et tilfældigt 

 Indfald, de er udklækkede paa selve de Blade, paa 

 hvilke jeg traf dem. Heraf kan man drage følgende 

 Slutning: den hvide Sommerfugl med sin lunefulde 

 Flugt vælger til Anbringelse af sine Æg forst og frem- 

 mest Kaalen, men dernæst ogsaa visse andre Kors- 

 blomstrede af meget forskelligt Udseende. 



