FLORA DE CATALUNYA 



Umbel•líferes. 



G. 284. -Laserpitium. 



ramificat, glabre o híspid: fulles inferiors de contorn triangular, d'un verd 

 bonic per sobre, més clares per sota, de pecíol comprimit, 3-ternatisectes, 

 de segments ovato-cordiformes o bé ovato-cuneï formes, serrato-mucronats, les 

 superiors assegudes en una beina ventnida; flors blanques, um.bel•les de 

 10-30 radis solcats, fortament pubescents; involucre de 1-3 bràcties setàcies, 

 glabres, caduques, el petit involucre semblant a l'involucre; estils llargs, re- 

 flexos; fruit oblong, arrodonit a la base. 



Geografia. — Boscos de les muntanyes calisses; altures de Berga (Csta.); Peguera (Bub.); 

 Cabrera (Senn.); Canigó (Gaut.), Prats de les Bordes, ribera de Ruda i Montgarri (Llen.!); 

 Salardú (Coste et Soul.). — Juny-Ag. 



1,148. —L. gàllicum L. 



(és a dir, francès; per la pàtria habitació 

 principal.) 



Tronc de 3-8 dm., dret, estriat, ramificat, 

 glabre; fulles d'un verd fosc, un poc lluents 

 per sobre, pàl•lides per sota, de contorn trian- 

 gular, les inferiors molt grans, de pecíol cilín- 

 dric, 4-^-pinnatisectes, amb els últims seg- 

 ments oposats, lanceolato- linears, mucronats, 

 les superiors assegudes en una beina no ven- 

 truda; flors blanques o rosades, umbel•les grans, 

 de 20-50 radis, estriats, un poc eriçats; invo- 

 lucre polifil, persistent, reflex, de bràcties lanceolato-linears, acuminades, 

 enteres o 2-3-fides, pestanyoscs; estils pàtulo-reflexos, finit ovoide, truncat 

 pels dos caps, glabre; ales planes o ondulades, estriades transversalment, les 



marginals més amples, quasi iguals a l'ampla- 

 da del fruit. 



Geografia. — Llocs muntanyosos àrids: Montserrat, 

 S. Llorenç del Munt, Montseny, Ribes, Pobla de Lillet, 

 Olot et alibi. — Figueres (Senn.). — Juny-Ag. 



1,149. — L. Siler L. — L. lancifolium 

 Moench. Lacellia montana (Bub.). 

 (siler, és el salze; Auciores septentrionalcs vete- 

 res plures Umhelliferas quasdam Siler dixerunt, 

 re non bene perpensa, diu Bubani op. laud. — 

 Lancifolium s'ha format de lancea, la llança (no 

 de lanx;, cis, el plat de la balança), per les folío- 



L. gàllicum 



L. Siler 



29 



