FLORA DE CATALUNYA 



Umbel•iíícrtS. 



G. 2ç,o. -Peucédanum. 



ments ovato-cuneïf orines, finnatífids, amb els lòbuls lanceolats, miicronu- 

 lats; flors blanques, umbel•les petites, llargament pedunculades, de 6-15 ra- 

 dis prims, estriats, aspres pel costat intern; involucre i petit involucre po- 

 lifils, persistents, estesos; estil i veg. més llarg que l'estüopodi; fruit el•líptico- 

 ol•long, pubescent. 



Geografia. — Boscos humils i torrenteres: Valldoreix, torrent de càn Major, abundant, 

 = Cardona (Puj. C); Castelló d'Empúries, r. r. (Senn.I); Piren. Orient, (Caut.). — Ag.-Set, 



P. Oreosélinum 



1,160.— P. Oreosélinum Moench, 



(opeooéXtvov, Utcr. julivert de muntanya, Plin. Cf. 

 oreodaphne. 



Sinonímia. 

 de montagne. 



Cast. perejil de monte; fr. sélin 



Trpnc de 5-10 dm,, dret, estriat, macís, ra- 

 mificat, glabre; fulles verdes per les 2 cares, 

 pecíols i pedicels flexuosos, les inferiors $-pin- 

 natisectes, de segments ovato-cuneïformes, in- 

 ciso-lobats; lòbuls lanceolats, breument mucro- 

 nulats; flors blanques, umbel•les bastant grans, 

 de 10-20 radis quasi iguals, estriats, glabres; involucre i petit involucre 

 polifils, persistents, reflexos, de bràcties linear-acuminades, herbàcies; estils 

 molt més llargs que l'estilopodi, fruit suborbicular, escotat a l'àpex, de marge 



ample i blanquinós. 



Geograjia. — Boscos calissos : Ribes, Olot, Berga. = 

 Montseny, Cabrera (Salv.); Berga, Surroca (Csta,); Sa- 

 llent, Puigreig, Casserres, Marlès, Cardona, Espunyola, 

 Avià (Puj, C ); S. Hipòlit de Voltregà (Senn.!)^ les Bor- 

 des (Llen.); Bosost (C. et S.). — Jul.-Oct. 



1,161. — P. Cervària Lap. 



(tradueixen: dels cérvols; cervarium venenum és 

 el nom d'una pi. desconeguda.) 



Tronc de 5-12 dm., dret, estriat, macís, ra- 

 mificat, glabre, cobert a la base pels nervis 

 de fulles destruïdes; fulles consistents, d'un verd clar per sobre i glauques 



39 



