PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 293. — OPOPANAX KOCH- 



(És propiam. el suc de la pi. pànax: el nom pànax significa remei universal, que ho cura 

 tot; ò-o:riva;, Plin. cf. sàlvia (sanatiu); de ò-óq, saba; ràv, tot, i ày.Éo[i.ai, jo curo. 

 Cf. opocarpathon (0.) 



Flors grogues, en umbel•les nombroses, de 5-20 radis prims, estriats, 

 agrupades i verticil•lades a l'extrem del tronc, formant una gran panotxa; 

 involucre i petit involucre polifils, llim del calze nul, pètals suborbiculars, 

 enters, amb un lòbul agut envoltat; estils reflexos, iguals a l'estilopodi de- 

 primit; fruit deprimit, el•líptico-trasovat; aquenis amb 5 costelles, les 3 dor- 

 sals filiformes, les 2 marginals alades, formant un marge gruixudet, estret, 

 convex al voltant del fruit: herbes perennes, d'arrel molt gruixuda, groga, 

 ramificada; tronc de 6-12 dm., dret, estriat, eriçat a la base, glabre i rami- 

 ficat a l'àpex; fulles un poc consistents, les primàries simples i cordiformes, 

 les inferiors grans, de contorn triangular, ternati- o pinnatisectes, amb el 

 pecíol eriçat de pèls estrellats, de segments obliquament cordiformes, asser- 

 rats, les fulles superiors quasi reduïdes a la beina. 



O. Chirónium 



1,165—0. Chirónium Koch. 



(de Chiron, el centaiir Xsípwv, mig home i mig 

 cavall: tot això es refereix a Vus medicinal de 

 la planta. Chiron és un dels pares de la medi- 

 cina, botànica i cirurgia. Mitològicament se'l 

 representa per haver sigui el fill de Saturn del 

 Temps i de la Experiència. Moltes són les plan- 

 tes que porten el seu nom i que's creu que foren 

 descobertes primerament per ell (cf. Esculapi i 

 altres). La aplicació adaptació a la nostra pi. 

 no és pas probable.) 



Sinonímia. — Cast. zanahoria loca, panacea. 



Geografia. — Cosies àrides de la regió mediterrània: abundant al turó de Montcada; a la 

 Cerdanya, cap a Rigulissa. — Nostra Senyora del Mont, r, (Vay.! in Hb. Cad.); Lladó 

 (Senn.i). — Juny-Jul. 



(i) Havem vist caulias succus, rhizias (sub Laserpit,); arrop (cast. rob o arrope; rabazuz), i mil d'altres, en que 

 hi surt el suc de la planta que tenia un empleu, medicinal generalment. 



44 



