FLORA DE CATALUNYA 



Umbel'lííeres. 



G. .275. -Daucus. 



prims, no encorbats; base de la umbel•la no dilatada, involucre més curt 

 que les umbel•les, de bràcties pinnatisectes, amb els segments linear-acumi- 

 nats; bractèoles del petit involucre enteres, linear-acuminades, estretament 

 vorejades de blanc; fruit ovoide, amb agullons alenats, ganxuts, quasi de 

 l'amplada del fruit. 



P serratus Lge. — La major part del fruit amb agullons curts, ascen- 

 dents, dentiformes, confluents a la base. 



Geografia. — Roques marítimes del litoral de Barcelona. 



La !3 serratus Lge. — D. serratus Moris, a Lloret de Mar (Csta.). — Maig-Juny. 



1,130. — D. màximus Desf. 



(per la talla gegantesca.) 



Sinonímia. — Pastanaga; cast. guitamo. 



Biennal, tronc de 8-15 dm., dret, pelut a la 

 base, de branques pàtulo-erectes; fulles blanes, 

 de pecíol i nervis peluts, les inferiors de con- 

 torn triangular, ^-pinnatisectes, de segments 

 ovats, inciso-dentats, de dents agudes, les su- 

 periors assegudes, amb beina llarga, estriada i 

 segments més curts; flors blanques, les exteriors 

 radiants, la central purpurina; umbel•les fruc- 

 tíferes grans, radis nombrosos, desiguals, encorbats en niu d'ocell; base de la 

 umbel•la molt dilatada, involucre de bràcties pinnatisectes, segments linear- 

 acuminats, involucre petit, poc més llarg que les umbel•les, de bractèoles 



enteres pinnatííides, molt desiguals, esca- 

 rioses al marge i pestanyoses; fruit ovoide, 

 petit, amb agullons ganxuts, dilatats a la base, 

 més llargs que l'amplada del fruit. 



Geo^ra//(3. — Cultivada i alguna vegada subespon- 

 tània al litoral. — Abr.-Jul. 



1,131. — D. Carota L. 



(significa una llegum verdura ap. Apic; ho 

 deriven del celta kar, vermell, com beta.) 



Sinonímia.- — Pastanaga, bufanaga; cast. za- 

 nahoria; fr. la carotte; angl. carrot. V. Sium, 



u 



