PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Umbeliíferes. 



G. 304. - Séseli. 



1,178.-8. Libanotis Koch.— Libanotis 

 montana All. 



(À'.^avcúxíç és cl romoMi, propiam. {Àl^avoç és l'en- 

 cens; per la olor; libanítis és cl polion.) 



Biennal, d'arrel fusiforme, coronada pels 

 nervis de les fulles destruïdes; tronc de 3-12 

 decímetres, dret, angulós, ramificat a l'àpex, 

 glabre o pubescent; fulles vírido-íosques per 

 sobre, glaucescents per sota, les inferiors pe- 

 ciolades, de contorn oblong, 2-pinnatisectes , de 

 segments cuneato-ovats, pinnaiífids, de lacínies 

 lanceolades o linears, fulles superiors general- 

 ment reduïdes a un pecíol embeinador; flors 

 blanques, umbel•les grans, denses, de 20-40 radis, solcats, pubesccnts; invo- 

 lucre i petit involucre polifils, persistents, de hràcties lanceolato-linears, acu- 

 minades, blanques al marge, pestanyoses i a la fi reflexos; dents del calze llar- 

 gues, alenades, caduques; estils reflexos, més llargs que l'estilopodi; fruit ovoidc, 

 de costelles gruixudes i obtuses, cobert de petits pèls rígids; planta polimorfa. 



S. Libanotis 



Geografia. — Boscos i muntanyes calcàries: Valls d'Eyne, Llo, Err i Carençà; Cambre- 

 dases (Gaut.); Coma d'Orri, sobre Setcases (Bub.); cultius de Lladó (Vay.! in Hb. Cad.); 

 Renclusa (Zett.); del Portilló a les Bordes i Viella (Csta.); vall de Bohi (Gonz.!); Salardú, 

 vall de Ruda (C. el S.). — Jul.-Set. 



A^ B. No consignem el S. cinéreiwi Bub. — Libanotis creleusis Scop., que Bub. va 

 veure, procedent de Cambredases, perquè no'l veiem confirmat. 



S. nanum 



1,179.-8. nanum Duf. — 8. montanum 

 p nanum 80. y-Will. — Gaya pyrenaica 

 Gaud. 



(nanus, vàvoç, per la talla menuda. Cf. elàtum.) 



Perenne, molt cespitosa, glauca, rizoma grui- 

 xut, ramificat, que produeix troncs de 2-10 

 centímetres, afils amb una fulla asseguda en 

 un pecíol inflat; fulles basilars de contorn ovat, 

 2-pinnatiscctes, de segments lanceolato-ohlongs, 

 curts, obtusos; flors blanques o vermelloses, um- 

 bèl•lula petita, terminal, subglobulosa, de 5-8 

 radis curts; petit involucre més curt que Is radis 

 de la umbèl•lula, bractèoles lanceolades, quasi totalment herbàcies; dents del 



58 



