FLORA DE CATALUNYA 



Umbel•líferes. 



G. 304. - Scseli. 



calze curtes, obtuses; estils reflexos, més llargs que Vcstilopodi; fruit oUong, 

 pubescent, de costelles sortides i agudes. 



Geografia. — Roques calisses de la regió pirenenca alpina inferior: Núria (Vay.); pastures 

 de Font-Llciera, Costabona, Cambredases (Gaut.); abundant a Penablanca; al coll de Ba- 



sivé i Castanesa (Zett.); Ruda (C. et S.). — Ag.-Set. 



1,180. — S. montànum L. 



(estació de la planta.) 



Perenne, rizoma tortuós, ramificat, coronat 

 pels nervis de les fulles destruïdes; troncs 

 nombrosos, de 2-6 dm., drets o ascendents, rí- 

 gids, poc estriats, ramificats i quasi afils a 

 l'àpex; fulles glauques, de contorn oblong, les 

 inferiors peciolades, amb el pecíol superior- 

 ment acanalat, '^-pinnatisectes , de segments li- 

 nears, aguts, obscurament serrulats, les supe- 

 riors assegudes en una beina llarga, estreta i 

 escariosa al marge; flors blanques o vermelloses, umbel•les de 6-12 radis, 

 curts, pubescents pel costat intern; involucre nul o de 1-3 bràcties petites 

 o desiguals, bractèoles linear-acuminades, estretament escarioses al marge, 

 més curtes quels radis de la umbèl•lula; dents del calze petites, agudes, este- 

 ses; estils reflexos, més llargs que l'estilopodi; fruit primerament ovoide i pu- 

 bescent, a la fi oblong i glabrescent, amb costelles obtusament carenades. 



Geografia. — Roques calisses de les muntanyes: Bagà.=^Montseny (Salv.l, Csta.)í Puig- 

 reig i Serrateix, r. (Puj. C.); Núria, Morens, Costabona (Vay.); Montgrony i Gombreny 

 (Senn.); Cambredases; Penablanca (Bub.); Viella (Llen.l in Hb. Cad.); zona inferior de la 

 vall d'Aran (C. et S.). — Jul.-Oct. 



S. elàtum 



1,181. — S. elàtum L. 



(de cffero; cf. cldtior; significa alt i qualifica 

 vàries espècies botàniques: Hieracium elàtum, efa. 



Sinonímia. — Cast. hiuojo de lobo. 



Biennal, arrel fusiforme, gruixuda, ramifica- 

 da; tronc de 3-5 dm., prim, glabre, poc estriat, 

 molt ramificat des de la base; branques fines, 

 llarguss, divaricadcs; fulles d'un verd glauces- 

 cent, les inferiors acostades, breument pecio- 

 lades, de pecíol cilíndric, contorn triangular, 



59 



