Umbelií feres. 



FLORA DE CATALUNYA 



G. 308. - Biipleurum. 



1,193. — B. angulosum L. — B. pyre- 

 naeum Gou. 



(per les fulles, i per la estació de la planta.) 



Perenne, rizoma gruixut, ramificat; tronc 

 de 1-5 dm., dret, d'un verd glauc, simple o 

 poc ramificat a l'àpex, fullós en tota la seva 

 longitud, glabrc, finament estriat; fulles -L-ner- 

 ves, elegantment venoso-reticulades, les inferiors 

 llargament lanceolades lanceolato-linears, ate- 

 nuades en llarg pecíol alat, acuminades, les 



.^'. *".^.'.°^"'" caulinars totes amplexicaules, les superiors ova- 



to-oblongues, acuminades; umbel•les de 3-6 ra- 

 dis, un poc desiguals, estriats, pubescents; involucre de 3-5 bràcties desiguals, 

 ovato-obtuses o el•líptiques, esteses, persistent; petit involucre ordinàriament 

 de 5 bractèoles groguenques, amplament irasovades o suborbiculars, més llar- 

 gues que la umbèl•lula; fruit oblong, bru, llis; ales dels aquenis prominents. 

 var. Nerii Pau. — Fulles inferiors més estretes, amb pecíols llargs i es- 

 tretament alats. 



Y lancifolium Rouy. — Falles inferiors curtes, arribant fins a la meitat 

 del tronc. 



Geograjia.— boques i llocs pedregoses de les muntanyes: Montserrat, abundant a la ca- 

 nal de S. Jeroni a Sta. Cecília; als Degotalls i canal dels Avellaners; al Bergadà, roques 

 de Corbera pròximes al mas de l'Estany. = Vall d'Aran (Isern!); Port de Vielia (Csta.); 



de Salau (Bub.); Montgarri, Organyà, vall de Tredòs 

 (Timb.); Artiga de Vielia (Llen.). — Maig-Jul. 



N. B. La planta de Vielia i la del Torrent dels Ave- 

 llaners, al Montserrat, creiem que corresponen a la 

 var. Nerii Pau, mentres que la de Corbera s'aproxima 

 més a la y lancifolium Rouy. 



1,194.-6. rígidum L. 



(rígidus, dur, rígid; pel tronc i fulles que són 

 així.) 



Sinonímia. — Orella de Ilebra; cast. oreja 

 de liebre; fr. buplèvre, oreille-de-lièvre; angl. 

 hare's ear. 



Perenne, rizoma ramificat, amb branques curtes, brunes; tronc de 3-6 dm., 



;i 



